Справа № 260/113/20
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2020-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 липня 2020 року м. Ужгород№ 260/113/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.

при секретарі Петрус К.І.,

за участю:

позивача: Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, представник - не з`явився,

відповідача: Комунальний заклад "Будинок дитячої творчості" Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Комунального закладу "Будинок дитячої творчості" Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошується вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 07 серпня 2020 року.

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Комунального закладу "Будинок дитячої творчості" Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи шляхом опечатування входу та відключення від джерел енергоживлення Комунального закладу "Будинок дитячої творчості" Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що працівниками Управління ДСНС України в Закарпатській області здійснено позапланову перевірку територій, приміщень, будівель та споруд Комунального закладу "Будинок дитячої творчості" Баранинської сільської ради, з метою додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту. За наслідками позапланової перевірки було складено акт перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки № 975 від 12.12.2019р., в якому зазначено перелік порушень та вимог законодавства України. Позивач вважає, що виявлені під час перевірки порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, відтак позовну заяву необхідно задовольнити та застосувати заходи реагування.

Позивач у судове засідання не з`явився, однак надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач у судове засідання не з`явився, однак надав суду інформацію про вжиті заходи щодо усунення порушень, встановлених позаплановою перевіркою дотримання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки.

Відповідача в судове засідання не з`явився, однак просив суд розглянути справу без його участі.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно вимог ч.4 ст. 229 КАС України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (в тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що працівниками Управління ДСНС України у Закарпатській області здійснено позапланову перевірку територій, приміщень, будівель Комунального закладу "Будинок дитячої творчості" Баранинської сільської ради щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За наслідками позапланової перевірки Комунального закладу "Будинок дитячої творчості" складений акт перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 12 грудня 2019 року № 675, яким встановлені порушення вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за №252/26697 (далі - ППБУ), Державних будівельних норм України "Системи протипожежного захисту", затверджених наказом Мінрегіону України від 13.11.2014 № 312 (далі ДБН В.2.5-56:2014), а саме:

- Дерев`яні елементи горищного покриття не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (пункт 2.5 розділу III ППБУ);

- Приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, ITD) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальне и знаки безопасности» (п. 8 розділу IV ППБУ);

- В приміщенні допускається: експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) (п.1.18, розділу IV ППБУ);

- Наявний спеціальний пожежний щит недоукомплектований згідно вимог. До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт. (п.3.11. розділу V ППБУ);

- План (схема) евакуації людей на випадок пожежі відкоригувати згідно вимог (п.5 розділу II ППБУ);

- До схематичного плану евакуації не розроблена та не затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників. Для об`єктів, у яких передбачається перебування людей уночі, інструкції повинні передбачати також дії у нічний час (п.5 розділу II ППБУ);

- Приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (п.1.2. глави 1 розділу V ППБУ);

- Коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням (п.2.31 глави 2 розділу III ППБУ);

- Об`єкт не забезпечений адресним вказівником (назва вулиці, номер будинку), який повинен встановлюватися на фасаді будівлі або в інших видних місцях і освітлюватись у темний час доби (п.2.22 глави 2 розділу III ППБУ);

- У приміщеннях килими, килимові доріжки не прикріплені до підлоги (п.1.2 глави 1 розділу VI ППБУ);

- Переносні вогнегасники не розміщуються шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатньої для її повного відчинення (абз.3 п.3.10 глави 3 розділу V ППБУ);

- Посадові особи та працівники не пройшли навчання, протипожежний інструктаж і перевірку знань з питань пожежної безпеки (п.15, 16, 20 розділу II ППБУ);

- Килими, килимові доріжки й інше покриття підлоги у приміщеннях з одночасним перебуванням 50 та більше осіб, коридорах, небезпечні щодо токсичності продуктів горіння, мають високу димоутворювальну здатність та не відповідають групам поширення полум`я РП1, РП2 (п.2.28 глави 2 розділу III ППБУ);

- Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п.1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);

- Встановлені на вікнах приміщень ґрати останні не розкриваються, розсуваються та не знімаються (п.2.16 розділу III ППБУ);

- Приміщення не забезпечено первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 554/9153 (п.3.6 розділу V ППБУ);

- Працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту не забезпечено (п.2 ч.1 ст.20 КЦЗУ);

- Інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії не розміщено (п.3 ч.1 ст.20 КЦЗУ).

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 вказаного Положення визначено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до ч. 1 ст.64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно пп. 11 та 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно пп.1,4 ч.1 ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема:

- недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

- нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877 (далі Закон № 877).

Відповідно до ст. 1 Закону № 877 державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно ч. 1 та 6 ст.7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до ч.7 ст.7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до ч. 3 ст.55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Суд зазначає, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Кодексом цивільного захисту України не визначено, отже, віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.

Судом встановлено, що за наслідками перевірки Комунального закладу "Будинок дитячої творчості", в ході якої виявлено порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, позивачем не було складено припису з метою надання часу для усунення, виявлених порушень без застосування такого крайнього заходу, як повне зупинення діяльності Комунального закладу "Будинок дитячої творчості", оскільки застосування такого заходу реагування, як зупинення діяльності такого закладу фактично позбавляє права дітей на здобуття творчого розвитку.

В той же час, судом було встановлено, що були усунуті ряд виявлених в акті перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки № 975 від 12.12.2019р., а саме усунуті пункти 2, 5, 6, 10, 11, 13, 18.

Також, відповідач зазначив, що у березні 2020 року Баранинською сільською радою укладено договір на виготовлення проектно-кошторисної документації «Капітальний ремонт будівлі палацу Плотені та благоустрою території».

Крім того, відповідач взяв на себе зобов`язання усунути решту виявлених порушень в ході проведення капітального ремонту будівлі.

Враховуючи вищенаведене, на переконання суду, вжиті відповідачем заходи свідчать про добросовісність його намірів.

Таким чином, з огляду усунення частини виявлених в ході проведення перевірки порушень, суд приходить висновку, що застосування до відповідача виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення його діяльності не є співмірним із вчиненими відповідачем порушеннями, оскільки позивачем не доведено, а судом не встановлено обставини про те, що порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, які залишились не усунутими відповідачем, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд приймає до уваги те, що поняття загрози життю та здоров`ю є оціночним. Однак вказане не спростовує необхідність дослідження доказів, якими обґрунтовується їх наявність, тому суд не обмежується тільки даними акту перевірки. Достовірність інформації про зафіксовані в ньому порушення перевірена судом шляхом надання оцінки відповідним доказам, наданим відповідачем.

Отже, при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення діяльності відповідача судом має враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Відтак, суд приходить висновку, що під час судового розгляду справи, твердження щодо створення відповідачем загрози життю та здоров`ю людей, з урахуванням наданих доказів про усунення порушень, позивачем не доведено, тому повне зупинення роботи відповідача, шляхом опечатування входу та відключення від джерел енергоживлення, у даному випадку, є невиправданим та надмірним заходом впливу, у зв`язку з чим у задоволенні позову необхідно відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Комунального закладу "Будинок дитячої творчості" Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про застосування заходів реагування - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк