Справа № 260/1884/20
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2020-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 серпня 2020 рокум. Ужгород№ 260/1884/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Міци О.-Д.В.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

за участі представника позивача Сковородько Ірини Федорівни;

відповідач Департамент патрульної поліції Національної поліції України представник Котубей Олександр Васильович,

розглянувши в судовому засіданні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання дії протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

21 травня 2020 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернувся з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної полії Національної поліції України (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3, ), яким просить суд: "1. Визнати протиправними дії Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо відмови у нарахуванні та виплаті грошової компенсації за невикористані 45 діб щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році; 2. Зобов`язати Департамент патрульної полії Національної поліції України нарахувати та виплатити грошову компенсацію за 45 діб невикористаної щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році в розмірі 21934,45 (двадцять одну тисячі дев`ятсот тридцять чотири ) гривни 45 коп. з урахуванням інфляції; 3. Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити суму середнього заробітку за весь період затримки невиплати компенсації за невикористану відпустку з 16.03.2019 року по день ухвалення судового рішення з відповідним відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів в розмірі; 4. Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України Головне управління Національної поліції внести зміни до наказу від № 197 о/с від 12 березня 2020 року, включивши відомості про невикористані дні щорічних чергових оплачуваних відпусток за 2019 рік - 45 діб; 5. Стягнути з відповідача на мою користь: 21934,45 (двадцять одну тисячі дев`ятсот тридцять чотири) гривни 45 коп. виплатити грошову компенсацію за 45 діб невикористаної щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році 14400,00 і чотирнадцять тисяч чотириста ) гривен моральної шкоди середній заробіток за весь період затримки повного розрахунку у зв`язку із звільненням із 16 березня 2019 року по день винесення рішення у справі 5500,00 (п`ять тисяч п`ятсот) гривен сплачених за правову допомогу адвоката."

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 травня 2020 року було прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

17 червня 2020 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника відповідача, відповідно до якого останній просив залишити дану позовну заяву без руху, оскільки позивач звернувся до суду з позовом з приводу виплати грошової компенсації за невикористані 45 діб щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 16 березня 2016 року по день постановлення судового рішення, що не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання адміністративного позову у цій справі підлягає сплаті (а.с.а.с. 56-58).

Розглянувши поданий позов, суд вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне.

Відповідно до статті 161 частини 3 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір" № 3674-VI (надалі Закон України № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону України № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В позовній заяві позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі статті 5 частини 1 пункту 13 Закону України № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Як вбачається з позовних вимог, позивачем заявлено позовні вимоги, зокрема про виплату грошової компенсації за невикористані 45 діб щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 16 березня 2016 року по день постановлення судового рішення.

Так, Законом України № 3674-VI звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII. У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у цій справі.

Оскільки позивач звернувся до суду з позовом, зокрема, про виплату грошової компенсації за невикористані 45 діб щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 16 березня 2016 року по день постановлення судового рішення, що не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то на нього не поширюються положення статті 5 частини 1 пункту 13 Закону України № 3674-VI у даній справі.

Водночас, структура заробітної плати визначена статтею 2 Закону України "Про оплату праці", за змістом якої заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Відповідно до статті 24 частини 1 Закону України "Про відпустки" у разі звільнення працівника йому виплачується грошова компенсація за всі не використані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину - особу з інвалідністю з дитинства підгрупи А I групи.

Аналогічне правило міститься також у статті 83 частині 1 Кодексу законів про працю України.

Таким чином, в контексті положень статті 2 Закону України "Про оплату праці", якими визначено структуру заробітної плати та, зважаючи на приписи статті 24 Закону України "Про відпустки", статті 83 Кодексу законів про працю України позовні вимоги щодо виплати грошової компенсації за невикористані 45 діб щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році входять до структури заробітної плати.

З огляду на наведене, позовні вимоги про визнання протиправними дії Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо відмови у нарахуванні та виплаті грошової компенсації за невикористані 45 діб щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році та зобов`язання Департаменут патрульної полії Національної поліції України нарахувати та виплатити грошову компенсацію за 45 діб невикористаної щорічної чергової оплачуваної відпустки у 2019 році в розмірі 21934,45 грн з урахуванням інфляції; є такими, що стосуються справ про стягнення заробітної плати, а тому на них поширюється пільга щодо сплати судового збору, передбачена статтею 5 частиною 1 пунктом 1 Закону України № 3674-VI, згідно із якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Щодо позовної вимоги позивача про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 16 березня 2016 року по день постановлення судового рішення суд зазначає, що відповідно до статті 116 Кодексу законів про працю України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник у день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен у зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Відповідальність за затримку розрахунку при звільненні встановлено статтею 117 Кодексу законів про працю України, згідно з приписами якої в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Отже, стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) і не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Така позиція судді узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року по справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

З огляду на викладене, пільга щодо сплати судового збору, передбачена статтею 5 частиною 1 пунктом 1 Закону України № 3674-VI, згідно із якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Статтею 4 частиною 1 Закону України № 3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із частиною 2 статті 4 Закону України № 3674-VI за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується судовий збір за ставкою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.

При цьому позивачем у прохальній частині не зазначено конкретної суми коштів, яку позивач просить стягнути з відповідача на його користь як середній заробіток за час затримки розрахунку, внаслідок чого у суду відсутня можливість встановити суму судового збору, яка підлягає сплаті за подання цієї позовної вимоги, та перевірити відповідність позовної заяви вимогам статті 161 частини 3 КАС України.

Отже, судовий збір за подання цього позову з майновою вимогою (про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку) становить 1 відсоток ціни заявленої позовної вимоги.

Крім того, відповідно до статті 160 частини 5 пункту 3 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, ціна позову (хоча би на день звернення до суду), обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

На порушення вказаної вимоги позивачем в позовній заяві не зазначено загальну ціну позову та не наведено розрахунок по кожній вимозі окремо.

Для сплати судового збору за звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38015610; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA4007002; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до статті 171 частини 13 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до статті 169 частини 4 пункту 1 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду обґрунтований розрахунок ціни позову за майновою вимогою про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні (хоча би на день звернення до суду), вказавши суму, яку позивач просить стягнути одночасно подавши оригінал доказу сплати судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру у розмірі 1 відсотка ціни заявленої позовної вимоги.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання дії протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачеві строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, що зазначені в описовій та мотивувальній частинах цієї ухвали.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 12 серпня 2020 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі було виготовлено 13 серпня 2020 року.

Суддя С.Є. Гаврилко