Справа № 520/7426/2020
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 серпня 2020 р. № 520/7426/2020
Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем у процедурі перерахунку складових пенсії було звужено права позивача, що полягає у визначенні розміру окладу за посадою та військовим званням, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а не 50% мінімальної заробітної плати, як це передбачено в примітках до Додатків 1 та 14 Постанови №704.

По справі було відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому ст. 257 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу, та отримана ним.

Відповідач надав відзив на позов, в якому, просив у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на той факт, що він діяв в межах чинного законодавства.

В свою чергу, у відповіді на відзив позивач посилався на необґрунтованість доводів та тверджень відповідача стосовно правомірності умов, розміру та порядку перерахунку складових пенсії.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного .

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , є учасником бойових дій та з 23.12.2017 року отримує пенсію відповідно до положень Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ.

З матеріалів справи встановлено, що з 01.01.2018 року Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області позивачу було проведено перерахунок пенсії, до якої включено посадовий оклад, оклад за військовим званням та надбавку за вислугу років відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 та Порядку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року за № 45.

11.05.2020 року позивач звернувся до Харківського обласного військового комісаріату із заявою про перерахунок посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням приміток до Додатків 1 та 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704.

Листом від 22.05.2020 року №ФХ-124854/1382 ВСЗ позивачу відмовлено в перерахунку посадового окладу та окладу за військовим званням згідно Додатків 1 та 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704, посилаючись на норми Постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103.

Не погоджуючись з вказаним позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 9 Закону №2011-ХІІ встановлено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає, умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Частиною першою статті 15 Закону №2011-ХІІ визначено, що пенсійне забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 № 2262-XII (далі - Закон № 2262-XII).

Відповідно до частини 4 статті 63 Закону № 2262-ХІІ, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Так, пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року за № 45, пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Постанови КМУ «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30 серпня 2017 року № 704 (далі - Постанова № 704) затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1, а також схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 Постанови № 704 в редакції, чинній на момент прийняття Постанови і до внесення змін 24 лютого 2018 року, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової службі, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова № 103) до Постанови № 704 були внесені зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови № 704 було викладено у новій редакції, а саме: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.».

Згідно із Приміткою 1 Додатку 1 до вказаної Постанови №704, посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнтів відповідно до примітки до Додатку 14 також передбачено що, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Таким чином, суд зазначає, що в обох випадках (для посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням) визначено, що розрахунки проводяться шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Зазначена позиція суду узгоджена з позицією викладеною у постановах Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 640/20875/18 та Третього апеляційного адміністративного суду у справі № 160/9039/18.

У відповідності до Постанови № 704 та відповіді від 22.05.2020 року №ФХ-124854/1382 ВСЗ, вбачається, що позивач був звільнений, тарифний розряд визначено - 24, а тарифний коефіцієнт для цього розряду складає - 2,88; для військового звання «майор», передбачено тарифний коефіцієнт 0,76.

При цьому, під час перерахунку сум пенсії в 2018 році, для визначення посадового окладу і окладу за військовий званням до позивача була застосована норма шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (1762 грн.) на відповідний тарифний коефіцієнт.

Суд зазначає, що згідно підпунктів 8, 9 пункту 1 статті 40 Бюджетного кодексу України, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб та розмір мінімальної заробітної плати визначається в Законі про Державний бюджет на відповідний рік.

Згідно Закону України від 7 грудня 2017 року «Про Державний бюджет України на 2018 рік» мінімальна заробітна плата в 2018 році встановлена: у місячному розмірі з 1 січня - 3723 гривні, а прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1762 грн.

Отже, 50% мінімальної заробітної плати на 01.01.2018 року буде складати 1861,50 грн., що є більшим ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовано відповідачем у спірному випадку (1762,0 грн.).

Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням на 01 січня 2018 року повинен бути 1861,50 грн.

Згідно Закону України від 23 листопада 2018 року «Про державний бюджет України на 2019 рік» мінімальна заробітна плата в 2019 році встановлена: у місячному розмірі з 1 січня - 4173 гривні, а прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2019 року -1921 гривня.

Згідно Закону України від 14 листопада 2019 року №294-ІХ «Про державний бюджет України на 2020 рік» мінімальна заробітна плата в 2020 році встановлена у місячному розмірі з 1 січня - 4723 гривні, а прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні, з 1 липня 2020 року -2197 гривень, а з грудня 2020 року - 2395 гривні.

Отже, 50% мінімальної заробітної плати на 1 січня 2019 року буде складати 2086,50 гривень, а з січня 2020 року - 2361,50 гривень, що є більшим ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовано відповідачем у спірному випадку (1762,0 грн.)

Тому з 1 січня 2019 року вихідний показник, який повинен братися для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням для перерахунку пенсії повинен бути 50% мінімальної заробітної плати - 2086,50 грн., а з січня 2020 року відповідно 2361,50 грн.

Таким чином, суд зазначає, що невірне обчислений розміру посадового окладу та окладу за військовим званням також призвело до неправильного визначення розміру надбавки за вислугу років позивача, оскільки остання встановлюється у відсотковому значенні до посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням (додаток 16 до постанови № 704), та грошового забезпечення в цілому, а отже відповідно повинен бути збільшений розмір надбавки за вислугу років і розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, в цілому з 1 січня 2018, року, з 1 січня 2019 року, з 1 січня 2020 року.

Щодо тверджень відповідача про відсутність у нього обов`язку проводити перерахунок грошового забезпечення для розрахунку пенсії - щорічно, суд вважає їх необґрунтованими, оскільки підставою для вчинення дій, спрямованих на виготовлення оновлених довідок, може бути як рішення про підвищення грошового забезпечення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що, Пенсійного фонду України повідомляє державні органи, визначені Порядком № 45, так і відповідна заява пенсіонера.

Суд також звертає увагу на рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ольсон проти Швеції", а саме, норма спеціального закону не може розглядатися як право, якщо її не сформульовано з достатньою точністю так, щоб громадянин мав змогу, якщо потрібно, з відповідними рекомендаціями, до певної міри передбачити наслідки своєї поведінки.

Окрім того, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства , правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах "Вєренцов проти України", "Кантоні проти Франції").

Нечіткість Постанови №704, коли Примітки до Додатків 1,14 на які посилається позивач і які, не визнає відповідач, є в свою чергу частинами даного нормативно-правового акта, які представляють державно-владний припис, призначений для спеціального текстового або символічного підкреслення, має супровідний характер.

Виходячи з наведеного та згідно з усталеною практикою Європейського суду, поняття "якість закону" означає, що національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб (рішення у справах "Олександр Волков проти України", "G.G. та інші проти Болгарії").

З огляду на встановлені судом обставини, позовні вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо непроведення перерахунку посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, на 01.01.2019 року та на 01.01.2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років, відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року №704 та норми приміток Додатків 1-14 до неї, «Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45; та зобов`язання відповідача провести перерахунок посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, на 01.01.2019 року та на 01.01.2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року №704 та норми приміток Додатків 1-14 до неї, «Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45 та надати оновлені довідки до Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області для перерахунку пенсії ОСОБА_1 з врахуванням виплачених сум - є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не було доведено правомірності своїх дій у правовідносинах, з приводу яких подано позов, а тому, вказаний позов підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України не здійснюється, оскільки позивач від сплати судового збору звільнений на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

Керуючись ст.ст. 263, 255, 295, 297 КАС України, суд -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо непроведення перерахунку посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, на 01.01.2019 року та на 01.01.2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років, відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року №704 та норми приміток Додатків 1-14 до неї, «Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45.

Зобов`язати Харківський обласний військовий комісаріат провести перерахунок посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, на 01.01.2019 року та на 01.01.2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року №704 та норми приміток Додатків 1-14 до неї, «Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45 та надати оновлені довідки до Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області для перерахунку пенсії ОСОБА_1 з врахуванням виплачених сум.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 13 серпня 2020 року.

Суддя Заічко О.В.