Справа № 160/12034/19
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кадникової Г. В.
при секретарі судового засідання Пасічнику Т.В.
за участі: представника позивача Конько О.С.,
представника відповідача Никитенко Є.В.,
представника третьої особи Сокол І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промполітікс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровська міська рада, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
Товариство з обмеженою відповідальністю «Промполітікс» (далі ТОВ «Промполітікс», позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі ГУ ДПС у Дніпропетровській області, відповідач) від 20.11.2019р. №000701504.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що подані податкові декларації за період з 01.01.2017р. по 31.08.2019р. містять коректні дані та відповідають вимогам чинного законодавства. Зміна коду земельної дільнки відбулась лише 27.04.2019р. і тому застосування коду 02.10 із коефіцієнтом Кф-1.5 за період 2017 2019 є неправомірним. Відповідно, позивач вважає податкове повідомлення-рішення від 20.11.2019р. №000701504, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб в розмірі 1'997'823грн. 95коп., (за податковими зобов`язаннями - 1'598'259грн. 16коп, за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 399'564грн. 79коп.), що винесені відповідачем на підставі акту перевірки, протиправним та просить його скасувати.
Ухвалою суду від 05.12.2019р. позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження.
Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, надав письмовий відзив на позовну заяву, який долучений до матеріалів справи.
В обґрунтування своїх заперечень відповідач зазначив, що позивачем здійснено невірно розрахунок орендної плати в податкових деклараціях з плати за землю в результаті чого встановлено заниження орендної плати на земельну дільянку за період з 01.01.2017р. по 31.08.2019р. на загальну суму 1'598'259грн. 16коп.
03.02.2020 до суду надішла відповідь позивача на відзив.
07.02.2020р. ухвалою суду задоволено клопотання Дніпровської міської ради (далі ДМР, третя особа) про залучення її третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. Третьою особою надані пояснення по суті спору, які у письмовому вигляді також долучені до матеріалів справи.
27.02.2020р. ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів.
03.04.2020р. ухвалою суду провадження по справі зупинено.
20.07.2020р. ухвалою суду поновлено провадження по справі.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін та учасників провадження, розглянувши подані документи і матеріали, вивчивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, при розгляді справи виходить з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що на піставі наказу №911-п від 18.10.2019р. відповідачем у період з 18.10.2019 по 24.10.2019 проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Промполітікс» за період діяльності з 01.01.2017р. по 31.08.2019р., з метою встановлення повноти оплати орендної плати за землю, за результатом якої оформлено акт №6679/04-36-05-04/33808577 від 28.10.2019р. (далі - Акт перевірки).
15.07.2015 року рішенням №4/65 Дніпропетровською міською радою затверджено нову грошову оцінку землі м.Дніпропетровська, яка введена в дію з 01.01.2016 року у відповідності до якої змінилась базова вартість 1 кв.м землі.
Встановлено, що ТОВ «Промполітікс» при розрахунку платежу з орендної плати за землю на 2017, 2018, 2019 роки застосувало розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки за даними отриманими у 2016 році Витягів із техничної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.02.2016 №03-07/030216/17, з урахуванням коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки (1,06) та застосованнням коефіцієнту який характеризує функціональне використання земельної ділянки Кф « 0,5».
Таким чином, перевіркою встановлено порушення п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.286.1 п.286.2 ст.286, п.289.1 ст.289 Податкового кодексу України (далі ПК України), щодо невірного розрахунку орендної плати в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендну плату за земельні ділянки державної або комунальної власності) в результаті чого за період з 01.01.2017р. по 31.08.2019р. встановлено заниження орендної плати у сумі на загальну суму 1'598'259грн. 16коп.
З такими висновками, позивач не погодився та 07.11.2019р. подав заперечення до акту перевірки в порядку визначеному п.86.7 ст.86 ПК України.
15.11.2019р. відповідачем надано відповідь на заперечення до акту перевірки, в якому зазначено про правомірність висновків в Акті перевірки, а також зазначено, що позивачем до вказаного заперечення не надано жодних первинних документів, які б спростовували висновки Акту перевірки.
20.11.2019р. відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №000701504, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб в розмірі 1'997'823грн. 95коп., (за податковими зобов`язаннями - 1'598'259грн. 16коп, за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 399'564грн. 79коп.)
Не погодившись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням ТОВ «Промполітікс» звернулось з позовною заявою до суду.
Отже, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості прийнятого контролюючим органом податкового повідомлення-рішення №000701504 від 20.11.2019р.
При розгляді спору по суті, суд застосовує наступні норми законодавства.
Статтею 142 Конституції України передбачено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.
Однією з важливих гарантій захисту земельних, майнових та інших суб`єктивних прав і законних інтересів власників землі й землекористувачів є здійснення плати за користування землею, що визначено нормами чинного законодавства.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема: з приводу компетенції контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб урегульовані Податковим кодексом України.
Відповідно до п.п.14.1.147 п.14.1 ст.14 ПК України, плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Згідно п.п.14.1.136 п.14.1 ст.14 ПК України, орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (далі у розділі XII - орендна плата).
Відповідно до п.288.7 ст.288 ПК України, податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285-287 цього розділу.
Статтею 285 ПК України встановлено, що базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік, який починається 1 січня і закінчується 31 грудня того ж року (для новостворених підприємств та організацій, а також у зв`язку із набуттям права власності та/або користування на нові земельні ділянки може бути меншим 12 місяців).
Згідно п.286.2. ст.286 ПК України, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.
Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.(п.288.1. ст.288 ПК України).
Відповідно до п.288.2, п.288.3, п.288.4 ст.288 ПК України, платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.
Власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У разі припинення права власності або права користування земельною ділянкою плата за землю сплачується за фактичний період перебування землі у власності або користуванні у поточному році. (п.287.1 ст.287 ПК України).
Пунктом 287.7 ст.287 ПК України визначено, що у разі надання в оренду земельних ділянок (у межах населених пунктів), окремих будівель (споруд) або їх частин власниками та землекористувачами податок за площі, що надаються в оренду, обчислюється з дати укладення договору оренди земельної ділянки або з дати укладення договору оренди будівель (їх частин).
Згідно п.287.3 ст.287 ПК України, податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.
Відповідно до п.287.4 ст.287 ПК України, податкове зобов`язання з плати за землю, визначене у податковій декларації, у тому числі за нововідведені земельні ділянки, сплачується власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.
Пунктом 289.1 ст.289 ПК України передбачено, що визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Відповідно до ст.ст.193, 194 Земельного кодексу України, державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах кордонів України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.
Держгеокадастр забезпечує необхідною інформацією органи державної влади та органів місцевого самоврядування, зацікавлені підприємства, установи та організації, а також громадян з метою регулювання земельних відносин, раціонального використання та охорони земель, визначення розміру плати за землю і цінності земель у складі природних ресурсів, контролю за використанням і охороною земель, економічного та екологічного обґрунтування бізнес-планів та проектів землеустрою.
Видача витягу з технічної документації про нормативну грошу оцінку земельної ділянки це адміністративна послуга, яку надає Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області через центр надання адміністративних послуг відповідно до вимог Закону України «Про адміністративні послуги», постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 №835 «Деякі питання надання Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 16.05.2014 №523-р «Деякі питання надання адміністративних послуг органів виконавчої влади через центри надання адміністративних послуг»
Підпунктом 271.1.1 п.271.1 ст.271 ПК України встановлено, що базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку
Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області отримані запити від Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради з копіями витягів із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельних ділянок, що перебувають в оренді/постійному користуванні у ТОВ «Промполітікс», сформованих відділом у м.Дніпро головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області.
Таким чином, сформовані 03.07.2019 року Витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок містять інформацію, яка відображає цільове використання земельних ділянок з коефіцієнтом, який характеризує функціональне використання земельної ділянки та застосовується із зазначенням « 1,50».
Отже, позивачем невірно здійснено розрахунок орендної плати в податкових деклараціях з плати за землю (земельний податок та/або орендну плату за земельні ділянки державної або комунальної власності) в результаті чого за період з 01.01.2017р. по 31.08.2019р. встановлено заниження податкового зобов`язання за 2017, 2018, 2019 роки загальну суму 1'598'259грн. 16коп., чим порушено п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.286.1 п.286.2 ст.286, п.289.1 ст.289 ПК України.
Крім того, на підставі п.123.1 ст.123 ПК України контролюючим органом застосовано штраф у розмірі 25% від суми податкового зобов`язання у розмірі 399'564грн. 79коп.
Також суд заначає, що заявляючи позовні вимоги, позивач фактично просить суд надати правову оцінку затвердженими відділом у м.Дніпрі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, які стали підставою для винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Відповідно до підпункту 19 пункту 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) й на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
3 аналізу наведеної норми, вбачається, що Витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки мають ознаки індивідуального акту та породжують правові наслідки для позивача, а тому надання правової оцінки щодо правомірності прийняття Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, є окремим предметом судового спору та не може вирішуватись судом у межах заявлених вимог у цій справі.
При розгляді даної адміністративної справи представником позивача підтверджено що Витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не оскаржуються в окремому провадженні, оскільки позивач вважає їх безпідставними та незаконними, а тому відстуні підстви й оскарження.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.
Так, частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З урахуванням зазначеного, на підставі досліджених доказів в їх сукупності, системного аналізу норм законодавства України, суд приходить до висновку, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Промполітікс» не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями ст.ст. 90, 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Промполітікс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровська міська рада, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 14 серпня 2020 року.

Суддя Г. В.Кадникова