Справа № 160/5393/19
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2020-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 серпня 2020 року

м. Київ

справа №160/5393/19

адміністративне провадження №К/9901/19139/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 січня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2020 року у справі № 160/5393/19 за позовом ОСОБА_1 до відповідача Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, третя особа: Ліквідаційна комісія Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції Дніпропетровській області (далі - відповідач), третя особа Ліквідаційна комісія Головного управління МВС в Дніпропетровській області, де, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просив:

визнати бездіяльність Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області щодо проведення перерахунків та виплати при звільненні ОСОБА_1 невикористаної щорічної і додаткової відпустки за період з 2012 по 2018 рік включно - протиправною;

зобов`язати Головне управління національної поліції в Дніпропетровській області внести відповідні зміни до Наказу №146 о/с від 02.05.2019 Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області щодо визначення виплати компенсації ОСОБА_1 за невикористану частину щорічної основної оплачуваної відпустки та додаткової оплачуваної відпустки за період з 2012 по 2018 роки включно;

зобов`язати Головне управління національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію за невикористану відпустку за період:

- 2012 рік - за 30 днів невикористаної відпустки;

- 2013 рік - за 30 днів невикористаної відпустки;

- 2014 рік - за 30 днів невикористаної відпустки;

- 2015 рік - за 30 днів невикористаної відпустки;

- 2016 рік - за 15 днів невикористаної відпустки;

- 2017 рік - за 16 днів невикористаної відпустки;

- 2018 рік - за 37 днів невикористаної відпустки.

зобов`язати Головне управління національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 суму середнього заробітку за весь період затримки невиплати компенсації за невикористану відпустку за період з 2012 по 2018 рік включно, з дати звільнення - 03.05.2019 по день винесення рішення у справі на користь позивача, з відповідним відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 січня 2020 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2020 року, позов задоволено частково. Визнано протиправною відмову відповідача щодо виплати при звільненні позивача грошово компенсації за невикористані дні щорічної та додаткової відпустки за 2012, 2013 роки та за період з 2016 по 2018 рок включно. Стягнуто на користь позивача з відповідача суму компенсації за невикористані дні щорічної та додаткової відпустки в розмірі 50597,12 грн (з урахуванням утримання відповідних податків і зборів). В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеними судовими рішеннями судів попередніх інстанцій Головне управління Національної поліції України в Дніпропетровській області звернулося до Верховного Суду із указаною касаційною скаргою.

Частиною першою статті 334 КАС України передбачено, що за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Ураховуючи доводи касаційної скарги, Суд дійшов висновку про необхідність відкриття касаційного провадження у цій справі, оскільки вказані скаржником доводи потребують перевірки.

Крім того, оскільки спірні правовідносини пов`язані з проходженням служби особою ( ОСОБА_1 ), яка у значенні Закону України «Про запобіганні корупції» займає відповідальне становище (слідчий), суд дійшов висновку щодо наявності підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі.

Згідно приписів частини першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частина третя статті 329 КАС України зазначає, що строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною 5 статті 333 цього Кодексу.

З матеріалів касаційної скарги слідує, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 24 червня 2020 року, повний текст складено 01 липня 2020 року, а касаційну скаргу подано на пошту 30 липня 2020 року.

Одночасно з касаційною скаргою скаржник порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що повний текст оскаржуваної постанови складено 01 липня 2020 року. Копію оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції отримано ним 24 липня 2020 року. На підтвердження вказаних обставин додає копію супровідного листа Третього апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2020 року про направлення копії судового рішення зі штампом вхідної кореспонденції № 6300 від 24 лютого 2020 року. Враховуючи зазначене просить поновити строк на касаційне оскарження.

Розглянувши клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку про поважність причин такого пропуску та наявність підстав для його поновлення.

Також, з касаційною скаргою скаржником подано клопотання про зупинення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 січня 2020 року у справі № 160/5393/19.

В обґрунтування клопотання зазначає, що оскільки поворот виконання судового рішення про виплату позивачеві з Державного бюджету України суми середньої заробітної плати (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу, у випадку його скасування буде неможливим та просить зупинити виконання оскаржуваного судового рішення.

Вирішуючи дане клопотання колегія суддів виходить із наступного.

Згідно частини першої статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Розгляд питання про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення має на меті не допустити порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів, як особи, що подала касаційну скаргу, так і інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням оскаржуваних судових рішень.

У відповідності до статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду, зокрема, про присудження виплати пенсій, інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів - у межах суми стягнення за один місяць; присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

При цьому, зупинення виконання оскаржуваних у касаційному порядку судових рішень на підставі статті 375 КАС України може застосовуватись судом лише у виняткових випадках за наявності на те вагомих і переконливих доводів, підтверджених доказами, або існування об`єктивних для цього обставин й здійснюватися таким чином, щоб не допустити порушення прав інших учасників справи.

Сама по собі незгода скаржника з оскаржуваними судовими рішеннями та посилання на відсутність відповідних бюджетних асигнувань не є підставою для зупинення його виконання, оскільки перевірка правильності застосування судом першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і дотримання норм процесуального права здійснюється судом касаційної інстанції лише під час касаційного перегляду справи з дотриманням визначеної КАС України процедури і процесуальних гарантій учасників справи.

Тому, у задоволенні клопотання ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення необхідно відмовити.

Скарга відповідає вимогам статті 330 КАС України, підстави для залишення касаційної скарги без руху, її повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні.

Керуючись статтями 329 - 331, 334, 335, 338, 340, 375 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Поновити ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області строк на касаційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 січня 2020 року та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2020 року у справі № 160/5393/19.

Відмовити у задоволенні клопотання ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області про зупинення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 січня 2020 року у справі № 160/5393/19.

Відкрити касаційне провадження за скаргою Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 січня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2020 року у справі № 160/5393/19 за позовом ОСОБА_1 до відповідача Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, третя особа: Ліквідаційна комісія Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Витребувати з Дніпропетровського окружного адміністративного суду справу № 160/5393/19 за позовом ОСОБА_1 до відповідача Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, третя особа: Ліквідаційна комісія Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Надіслати учасникам справи копію цієї ухвали разом із копією касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.

Встановити десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на касаційну скаргу та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження, обґрунтувавши необхідність таких змін чи доповнень. У разі доповнення чи зміни касаційної скарги особа, яка подала касаційну скаргу, повинна подати докази надсилання копій відповідних доповнень чи змін до касаційної скарги іншим учасникам справи, інакше суд не враховує такі доповнення чи зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько

А.Г. Загороднюк

В.М. Соколов

Судді Верховного Суду