Справа № 160/9026/20
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 серпня 2020 року Справа 160/9026/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відповідача-1: Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Відповідача-2: Державної казначейської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

05 серпня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відповідача-1: Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Відповідача-2: Державної казначейської служби України, в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) щодо надмірного стягнення коштів у розмірі 4066,39 грн. у зведеному виконавчому провадженні №62425921;

- визнати протиправними дії Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) щодо не направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровської області постанови про закінчення виконавчого провадження №55440588 від 26.06.2020;

- зобов`язати Верхньодніпровський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровської області, постанову про закінчення виконавчого провадження №55440588 від 26.06.2020 року;

- стягнути на користь позивача з єдиного казначейського рахунку, відкритого Державною казначейською службою України у Національному Банку України, спричинену майнову шкоду в розмірі 4066,39 грн., заподіяну протиправними діями Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) у зведеному виконавчому провадження №62425921.

За приписами частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5); у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача (пункт 9).

Частиною 1 статті 5 КАС України закріплено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень (його посадовою особою) порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин; при цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому суд зауважує, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення.

У прохальній частині позову позивач просить визнати протиправними дії Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) щодо надмірного стягнення коштів в розмірі 4066,39 грн. у зведеному виконавчому провадженні №62425921 та не направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровської області постанови про закінчення виконавчого провадження №55440588 від 26.06.2020.

При цьому, примусове виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб) покладається на органи державної виконавчої служби, зокрема, виконавців.

Саме виконавцем приймаються постанови, які впливають на права та інтереси позивача, у зв`язку з чим позивачу слід уточнити суб`єктний склад у позовній заяві.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

У якості відповідачів у позовній заяві позивач зазначив Верхньодніпровський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та Державну казначейську службу України.

Разом з цим, вимоги позовної заяви звернуті лише до Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Таким чином, позивачеві необхідно уточнити суб`єктний склад сторін у справі (виключити Державну казначейську службу України) або зазначити позовні вимоги, звернуті до Державної казначейської служби України, одночасно навівши їх обґрунтування з посиланням на відповідні докази.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 та пунктом 1 частини 2 статті 4 Закон України від 08.07.2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставки судового збору складає - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац другий частини 3 статті 6 Закон №3674-VI).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14.11.2019 № 294-IX встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року у розмірі 2102 грн. 00 коп.

У позовній заяві позивачем визначено свій статус як фізична особа-підприємець та об`єднано дві немайнові вимоги, а тому при зверненні до суду позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 4204,00 грн.

Згідно з квитанцією №0.0..1 від 01.08.2020, позивач за подання даного позову до суду сплатив судовий збір у сумі 840,80 грн.

За наведених обставин позивачу необхідно доплатити судовий збір у сумі 3363,20 грн. за наступними реквізитами:

отримувач коштів: УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989253;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: UA4004008;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101; НОМЕР_1 ; Судовий збір, за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , Дніпропетровський окружний адміністративний суд.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частинами 1, 2 статті 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

За приписами частини 4 статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З матеріалів позову вбачається, що про порушення своїх прав з боку суб`єкта владних повноважень позивач дізнався у червні 2020 року, отримавши довідки від Головного управління Пенсійного фонду в Дніпропетровській області №0400-0408-8/47836 та №0400-0480-8/56333 від 25.06.2020 про розмір відрахувань по особовому рахунку.

Крім того, 14 липня 2020 року позивач отримав копії постанов про закінчення виконавчих проваджень №55474707, №55474858, № 55440588, винесених 26.06.2020 державним виконавцем Чорнобай О.О., однак доказів на підтвердження вказаної обставини до суду не надано.

Між тим, з позовом до суду позивач звернувся 05.08.2020 (вх.№47728 від 05.08.2020), тобто із пропущенням встановленого статтею 287 КАС України строку. Заяву про поновлення строку звернення до суду не подав.

За таких обставин, позивачу слід надати докази поважності пропуску строку звернення до суду та подати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- уточненого позову із визначенням суб`єктного складу сторін та викладенням прохальної частини з урахуванням вказаних судом зауважень (відповідно до кількості учасників справи);

- доказів сплати судового збору у розмірі 3363,20 грн.;

- доказів на підтвердження обставин поважності пропуску строку звернення до суду та заяву про поновлення такого строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відповідача-1: Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Відповідача-2: Державної казначейської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева