Справа № 219/7577/19
Суддя: Хомченко Л. І.
Дата ухвалення: 2020-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 219/7577/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2020 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі;

судді Хомченко Л.І. ,

розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді судді Хомченко Л.І. по адміністративної справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора роти 2 батальйону 1 БУПП у Житомирськійобласті Ніцевич Юрія Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

04.07.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Артемівського міськрайонного суду Донецької області з адміністративним позовом до Інспектора роти 2 батальйону 1 БУПП у Житомирськійобласті Ніцевич Юрія Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду від 12.07.2019 року у справі відкрите позовне провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

04.08.2020 року через канцелярію суду позивачем ОСОБА_1 подана заява про відвід судді Хомченко Л.І , яка обґрунтована тим, що 4.07.2019 позивачем була подана позовна заява про скасування постанови про адміністративне правопорушення, за якою 12.07.2020 р. була винесена ухвала про прийняття цієї заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі за адміністративним позовом до Інспектора роти 2 батальйону 1 БУПП у Житомирській області Ніцевич Юрія Володимировича. Розгляд справи був призначений на 01 серпня 2019 року, о 08 годині 50 хвилин, позивач з`явився на розгляд справи, натомість відповідач не з`явився в судове засідання. Розгляд був перенесений на іншу дату, коли позивач був відсутній в Україні, про що позивач попередив суд, надавши заяву. Наступний розгляд був призначений на 13.01.2020 р, але йому зателефонували з кабінету судді та повідомили про перенесення засідання . Після чого з позивачем ніхто не зв`язувався та не надавав ніякої інформації про призначення розгляду, який триває вже один рік. Відповідно до ст. 193 КАСУ , за загальним правилом, суд мас розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі та розглянути справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті. Більшої оперативності КАСУ вимагає від суду у випадку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ст. 258) та справ незначної складності - не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі (ст. 263). Затягуючи розгляд справи до нерозумних строків і не призначаючи дату та час судового засідання, суд грубо порушує права позивача. Станом на сьогодні оскаржувана постанова була надана до виконавчої служби та з позивача була стягнута сума за оскаржуваною постановою у подвійному розмірі та з виконавчим збором. Інформація про адміністративне правопорушення, яке оскаржується, була розміщена на офіційних сайтах МВС та в базах даних програми Дія та УБКІ (Українське бюро кредитних історій), що погано вплинуло на репутацію позивача. 02.07.2020 року позивач надав до суду заяву про призначення розгляду справи , узгодження часу судового засідання з позивачем, зупинення всіх виконавчих дій щодо цього провадження, та спрямування відповідної інформації до виконавчої служби України у місті Бахмут, визнавши незаконними дії щодо подвійного адміністративного стягнення відносно цього провадження. Станом на сьогодні засідання не розпочате. У зв`язку із викладеними обставинами, враховуючи термін розгляду цієї справи, а також враховуючи, що суддею на були виконані превентивні міри щодо стягнення з позивача виконавчою службою штрафу до рішення суду щодо цього провадження, виникають об`єктивні і серйозні сумніви щодо неупередженості та об`єктивності судді, а також є безсумнівним небажання судді проводити розгляд справи. Також дії судді порушують право позивача на справедливий розгляд справи у встановлений законом термін. Ч. 1 та 3 ст. 36 КАС «Суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу... за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді», у зв`язку з чим позивач заявляє відвід судді.

Вирішуючи питання про відвід, суд враховує наступне.

Статтею 36 КАС України визначений вичерпний перелік підстав для відводу судді:

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 40 КАС України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч.ч. 11, 12 ст. 40 КАС України).

Головна мета відводу - гарантування безсторонності, зокрема, щоб запобігти упередженості судді під час розгляду справи, оскільки сторони можуть побоюватись , що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд касаційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас, як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Надаючи оцінку підставам, викладеним у заяві про відвід, суд відмічає, що під час розгляду дійсної справи, судові засідання дійсно неодноразово були перенесені, у т.ч за заявою позивача, ненадходженням відомостей про отримання сторонами виклику до суду, знаходження судді у нарадчій кімнаті. Тривалий розгляд справи також пов`язаний і з великим навантаженням судді у зв`язку з відсутністю половини суддів за штатним розписом, а також, з тим, що суддя Хомченко Л.І. є слідчим суддею. При цьому, нормами КАС України не передбачено узгоджувати час судових засідань із сторонами.

Таким чином, перевіривши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді, суд зробив висновок про необґрунтованість заявленого відводу в силу відсутності об`єктивних обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Хомченко Л.І. в розумінні ст..36 КАС України.

Будь-яких інших підстав, передбачених статтями 36, 37 КАС України, які б перешкоджали судді брати участь у розгляді цієї справи, судом не встановлено.

Керуючисьст .ст.40 КАС України ,-

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Хомченко Л.І. по адміністративної справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора роти 2 батальйону 1 БУПП у Житомирській області Ніцевич Юрія Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, передати до канцелярії Артемівського міськрайонного суду Донецької області для визначення судді для розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід судді Хомченко Л.І. у порядку встановленому частиною першою статті 31 КАС України .

У повному обсязі ухвала складена 14.08.2020.

Суддя Л.І.Хомченко

Суддя Л.І.Хомченко

Справа № 219/7577/19

2-ваі/219/1/20

Суддя Л.І.Хомченко