Справа № 640/17966/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

13 серпня 2020 року м. Київ № 640/17966/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши матеріали позовної заяви та додані до неї документи ОСОБА_1 до Поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» Головного управління Національної поліції у м. Києві Лемака Олександра Олександровича, Поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» Головного управління Національної поліції у м. Києві Соболева Дмитра Володимировича, Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними дій працівників поліції, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» Головного управління Національної поліції у м. Києві Лемака Олександра Олександровича, Поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» Головного управління Національної поліції у м. Києві Соболева Дмитра Володимировича, Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними дій працівників поліції, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої, частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини першої статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно із частиною четвертою статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Отже законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема, суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18, від 03 липня 2019 року у справі №9901/939/18.

Судом встановлено, що позовна заява від імені ОСОБА_1 подана та підписана адвокатом Редіч Н.Ю.

На підтвердження повноважень адвоката до позовної заяви додано копії: свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії КС №6472/10, договору про надання правової допомоги №18 від 03.03.2020 з додатками та ордеру № 1038585 від 11.06.2020.

При цьому, в ордері зазначено, що адвокат Редіч Наталія Юріївна надає правову допомогу ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги №18 від 03.03.2020 «у Дніпровському районному суді міста Києва».

Водночас, згідно акту №1 про прийняття-передачу наданих послуг від 11.06.2020, складеного до договору про надання правової допомоги №18 від 03.03.2020, Адвокатське бюро «Редіч і Партнери» в особі директора Редіч Н.Ю. зобов`язується надати послуги ОСОБА_1 стосовно написання та подання до Дніпровського районного суду міста Києва позовної заяви про визнання протиправними дій працівників поліції, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Таким чином, додані до позову зазначені документи в розумінні наведених вище приписів законодавства не є документами, що підтверджують повноваження адвоката Редіч Н.Ю. на представництво позивача в Окружному адміністративному суді міста Києва, зокрема на підписання від його імені позовної заяви.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для прийняття до розгляду вказаної позовної заяви, оскільки її підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.

Згідно пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Водночас, згідно з частиною восьмою статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, а тому не є обмеженням доступу позивача до правосуддя та забезпечує практичну можливість реалізації його права на судовий захист.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовну заяву слід повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» Головного управління Національної поліції у м. Києві Лемака Олександра Олександровича, Поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» Головного управління Національної поліції у м. Києві Соболева Дмитра Володимировича, Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними дій працівників поліції, стягнення матеріальної та моральної шкоди повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст.256 КАС України. Ухвала суду може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, встановлені статтями 293-297 КАС України.

Суддя В.П. Шулежко