Справа № 640/3295/20
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3295/20 Суддя (судді) першої інстанції: Григорович П.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.

за участі секретаря Кірієнко Н. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС НОВОБУД» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, скасування припису та рішення, за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України та апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС НОВОБУД» звернулось до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просило:

- визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Іваніцького Сергія Івановича щодо проведення позапланової перевірки про дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил стосовно надання Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Будівництво багатофункціонального комплексу» на вул. Набережно-Хрещатицька, 21 у Подільському районі м. Києва», які затверджені наказом Департаменту від 27.09.2018 № 978;

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2019, складений головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Іваніцьким Сергієм Івановичем, за результатами позапланової перевірки стосовно надання Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Будівництво багатофункціонального комплексу» на вул. Набережно-Хрещатицька, 21 у Подільському районі м. Києва», які затверджені наказом Департаменту від 27.09.2018 № 978, виданий Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

- визнати протиправним та скасувати рішення про зупинення дії містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Будівництво багатофункціонального комплексу» на вул. Набережно-Хрещатицька, 21 у Подільському районі м. Києва», які затверджені наказом Департаменту від 27.09.2018 № 978 від 11.11.2019, прийнятого головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Іваніцьким Сергієм Івановичем, за результатами позапланової перевірки стосовно надання Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Будівництво багатофункціонального комплексу» на вул. Набережно-Хрещатицька, 21 у Подільському районі м. Києва», які затверджені наказом Департаменту від 27.09.2018 № 978, видане Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваних Припису та Рішення про зупинення дії містобудівних умов та обмежень, до ухвалення судового рішення в даній справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2020 заяву Товариства задоволено та вжито заходи забезпечення адміністративного позову.

З апеляційною скаргою до суду звернулася Державна архітектурно-будівельна інспекція України та громадянин ОСОБА_1 , які просять скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання про вжиття заходів забезпечення позову.

В судовому засіданні апелянт ОСОБА_1 підтримав скаргу та просив відмовити у забезпеченні позову. Вказав, що спірна ухвала порушує його права в історико-культурній сфері, як громадянина України та киянина. Посилався на практику Верховного Суду, відповідно до якої, фінансові права забудовника можуть зазнати ще більших порушень у разі продовження, якщо в ході судового розгляду справи по суті буде встановлена правомірність винесеного відповідачем рішення. Крім того, застосування таких заходів забезпечення позову, фактично надає можливість підрядникам безперешкодно, без жодних обмежень, продовжувати будівництво об`єкта, незважаючи на встановлені відповідачем порушення вимог законодавства.

Представник позивача просив залишити ухвалу суду першої інстанції без мін. Від позивача до суду надійшов письмовий відзив на апеляційні скарги.

Інші учасники процесу, будучи повідомленими належним чином, в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, представника апелянта, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що можливість уникнення необхідності звернення позивача до суду з іншими позовами, що неминуче потягне за собою збільшення негосподарських витрат коштів і часу та зупинення будівельних робіт до закінчення судових процедур, є достатньою підставою для вжиття заходів забезпечення позову.

Невжиття заходів забезпечення адміністративного позову шляхом фактично зупинення дії оскаржуваних рішень, на думку суду першої інстанції, може мати наслідком заподіяння значної шкоди правам, свободам та інтересам позивача і ускладнить їх відновлення, що відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Відповідно до ст. 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

В ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також вказати ознаки, які свідчать про очевидність протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Як встановлено під час апеляційного розгляду, 27 вересня 2018 року наказом №978 Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) затверджено Містобудівні умови та обмеження для проектування будівництва: Будівництво багатофункціонального комплексу; Нове будівництво. Вул. Набережно-Хрещатицька, 21 у Подільському районі. Замовник - Дочірнє підприємство з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтрактІнвестмент». Цільове призначення земельної ділянки (кадастровий номер :85:369:0002 площею 0,5224 га): для будівництва, обслуговування та експлуатації готельно-офісного комплексу.

З урахуванням Містобудівних умов та обмежень, затверджених наказом від 27.09.2018 №978, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 19 квітня 2019 року видано замовникам: Дочірньому підприємству з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтрактІнвестмент», Товариству з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс Ільїнський» Дозвіл на виконання будівельних робіт №ІУ 51 на будівництво багатофункціонального комплексу, розташування: м. Київ, Подільський район, вул. Набережно-Хрещатицька, 21.

Відповідно до ч.7 ст.37 Закону, у разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовникові або змінено генерального підрядника чи підрядника (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), а також у разі коригування проектної документації замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю з поданням засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни. Продовження виконання будівельних робіт без такого повідомлення забороняється.

Керуючись вказаною нормою, 10.12.2019 Дочірнім підприємством з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтрактІнвестмент» і позивачем - Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС НОВОБУД» подано Державній архітектурно-будівельній інспекції України Заяву про внесення змін до дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до якої змінено одного з первісних замовників ТОВ «Житловий комплекс Ільїнський» на позивача - ТОВ «Альянс Новобуд».

29 листопада 2019 року між Дочірнім підприємством з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтрактІнвестмент» (Сторона-1) і позивачем - Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС НОВОБУД» (Сторона-2) укладено договір про реалізацію будівництва комплексу №29/11-2019СК, предметом якого є співробітництво Сторін з реалізації проекту будівництва Комплексу по вул. Набережно-Хрещатицькій, 21 міста Києва на земельній ділянці площею 0,5224 Га, кадастровий номер :85:369:0002.

Пунктом 2.2. Договору визначено, що на умовах цього договору Сторона-1 є замовником будівництва Комплексу, функції права та обов`язки передаються Стороні-2. Передача Стороною-1 Стороні-2 функцій, прав та обов`язків замовника будівництва Комплексу здійснюється в момент підписання між сторонами акту приймання-передачі будівельного майданчика.

Позивач зобов`язаний організувати самостійне фінансування будівництва шляхом залучення власних коштів, а також коштів юридичних і фізичних осіб для будівництва Комплексу (пп.3.4.8 Договору).

Пунктом 6.7. Договору передбачено фінансову відповідальність за порушення Стороною-2 виконання зобов`язань за договором, в тому числі і Графіку будівельних робіт.

Відповідно до Додатку 1 до Договору (графік будівництва), будівельні роботи розпочаті позивачем в листопаді 2019 року, є безперервними та мають бути завершені в грудні 2021 року.

З метою виконання взятих на себе зобов`язань по Договору №29/11-2019СК від 29.11.2019, між позивачем і ТОВ «Вензабуд» (Генпідрядник) укладено Договір генпідряду №ВНБ-10/12/2019-ГП-ЖКІ від 10.12.2019, предметом якого є виконання Генпідрядником повного комплексу будівельно-монтажних і пусконалагоджувальних робіт по зведенню Об`єкта: «Будівництво багатофункціонального комплексу (готельно-офісного та житлового призначення з підземним паркінгом) на вул. Набережно-Хрещатицька, 21 у Подільському районі м. Києва» (далі - Об`єкт), який Замовник доручає виконати та зобов`язується оплатити Генпідряднику, а Генпідрядник зобов`язується на свій ризик виконати та здати їх Замовнику у термін обумовлений Сторонами у Договорі.

Пунктами 6.1, 6.4, 6.5 Договору генпідряду передбачено, що забезпечення робіт з будівництва Об`єкта матеріальними ресурсами бере на себе повністю або частково Замовник. Забезпечення Робіт з будівництва Об`єкта проектною документацією, її погодження у встановленому законодавством порядку покладається на Замовника. Замовник зобов`язаний у триденний термін після отримання Дозволу на виконання будівельних робіт передати Генпідряднику примірник проектної документації та надати будівельний майданчик під спорудження Об`єкта. Додаткові примірники проектної документації можуть передаватися за домовленістю Сторін.

Пунктами 11.3.1-11.3.3 Договору генпідряду сторонами погоджено, що Генпідрядник має право: за умови своєчасного виконання взятих на себе за Договором зобов`язань вимагати від Замовника прийняття Об`єкта і здійснення за встановленим Договором порядком сплати за будівництво Об`єкта; за умови порушення Замовником взятих за Договором на себе зобов`язань вимагати сплати визначеної умовами Договору неустойки; за умови неналежного виконання Замовником взятих ним на себе за Договором зобов`язань вимагати розірвання Договору та відшкодування завданих з вини Замовника збитків відповідно до законодавства та умов Договору.

Відповідно до копій платіжних доручень №5913 від 17.12.2019, №5939 від 18.12.2019, №6129 від 23.12.2019, №6194 від 27.12.2019, №52223 від 10.01.2020, №5249 від 15.01.2020, №5252 від 15.01.2020, №5271 від 16.01.2020, №5272 від 16.01.2020, №6130 від 31.01.2020, ТОВ «Альянс Новобуд» по Договору генпідряду вже сплачено Генпідряднику 16 385 258,80 грн.

За наявності затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації на будівництво, замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) надається право на виконання будівельних робіт.

З вересня 2018 року по листопад 2019 року у відповідача не виникало сумніву в належності Містобудівних умов та обмежень, наслідком чого стало здійснення позивачем будівельних робіт і понесення багатомільйонних витрат (підтверджується вказаними вище платіжними дорученнями), та у випадку скасування відповідачем Містобудівних умов та обмежень і анулювання Дозволу на виконання будівельних робіт, до вирішення даного позову, навіть у випадку його задоволення, таке скасування призведе до негативних наслідків, збільшення негосподарських витрат коштів і часу та зупинення будівельних робіт до закінчення судових процедур.

Позивач зазначає, що отримавши права на земельну ділянку для будівництва з урахуванням містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки відповідно до Генерального плану забудови, правомірно очікував на те, що його право на розпорядження належним йому на праві власності майном відповідно до законодавства в майбутньому, не буде порушено чи обмежено під час здійснення суб`єктом владних повноважень заходів з державного архітектурно-будівельного нагляду чи припинено шляхом прийняття іншого рішення. Наразі оскаржувані рішення перешкоджають здійсненню господарської діяльності товариства, здійсненню будівництва, що як наслідок тягне за собою матеріальні збитки для Позивача та підриває його ділову репутацію. Позивачу будуть нанесені збитків простоєм виконання будівельних робіт, невиконанням зобов`язань перед інвесторами, учасниками будівництва та субпідрядниками, а також спричинить загрозу здійснення їх подальшої господарської діяльності, у зв`язку з підривом ділової репутації.

Матеріали справи свідчать про спричинення незворотніх негативних наслідків для позивача і наявність таких наслідків істотно ускладнює, а здебільшого і унеможливлює ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, судом апеляційної інстанції забезпечено належну оцінку збалансованості інтересів заявника та держави, а також співмірності негативних наслідків для кожної із сторін спору.

Оскаржувані Припис та Рішення про зупинення дії містобудівних умов та обмежень винесені за наслідками перевірки Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу КМР (КМДА). Позивач не був учасником контрольного заходу та не міг знати про його проведення і його результати станом на дату складення акта перевірки.

Обставини порушення вимог містобудівного законодавства, які встановлені в оскаржуваних Приписі і Рішенні є передумовою для анулювання органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт № ІV 51 від 19.04.2019, права на виконання яких, згідно дозволу, на об`єкті: «Будівництво багатофункціонального комплексу в м. Києві, Подільський район, вул. Набережно-Хрещатицька, 21» отримано позивачем.

Невжиття заходів забезпечення позову у даному випадку може призвести до ускладнення або навіть унеможливити ефективний захист або поновлення порушених та оспорюваних прав та інтересів позивача у спірних правовідносинах, що відповідно до статті 150 КАС України є однією із підстав для забезпечення позову.

Згідно Рекомендації № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Міністрів Ради Європи 13.09.1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта.

Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акту; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акту.

Слід зазначити, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, до вирішення адміністративної справи по суті позовних вимог, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

У той же час, слід зазначити, що вжиття заходів забезпечення позову за даних обставин має на меті виключно збереження існуючого становища до розгляду спору по суті та не зумовлює його фактичне вирішення по суті.

Забезпечення позову буде ефективним засобом захисту (поновлення) порушених прав та інтересів позивачів, за захистом яких вони звернулися до суду, що відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також вказує на необхідність справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини, як приклад наводяться рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Новоселецький проти України» від 11 березня 2003 року, «Федоренко проти України» від 01 червня 2006 року. Необхідність забезпечення такої рівноваги відображено в структурі ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, необхідно щоб була дотримана обґрунтована пропорційність між застосованими заходами та переслідуваною метою, якої намагаються досягти шляхом позбавлення особи її власності.

Конституційним Судом України у п. 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 №3-рп/2003 було наголошено на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Застосуванням заходів забезпечення позову не буде завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки містобудівні умови та обмеження від 27.09.2018 № 978 є частиною вихідних даних на проектування Об`єкту будівництва, а також складовою розробленої та затвердженої проектної документації на будівництво відзначеного об`єкту, в якій враховуються відповідні містобудівні умови та обмеження, їх зупинення становить, по суті, перешкоду у здійсненні Суб`єктом містобудування будівельної діяльності як такої, оскільки викликає правову невизначеність в частині складових вихідних даних проекту будівництва Об`єкту, що свідчить про реальне існування небезпеки заподіяння шкоди правам та інтересам Позивача.

На підставі вищевикладеного, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову колегія суддів вважає, що задоволення заяви про забезпечення позову є обґрунтованим та співмірним заявленим позовним вимогам.

У даному випадку, співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. У даному випадку невжиття заходів забезпечення адміністративного позову може мати наслідком заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам заявника та ускладнить їх відновлення, що відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Крім того, колегія зазначає, що відповідач помилково посилається на висновки суду в питаннях вжиття заходів забезпечення позову, як на подібні правовідносини, які зробив Верховний Суд в постанові від 20.03.2019 у справі №826/14951/18 та в постанові від 10.04.2019 у справі №826/16509/18. Твердження про «очевидність» порушення до розгляду справи по суті є висновком, який свідчить про правову позицію суду наперед. Тому застосування заходів забезпечення позову з цієї підстави допускається у виключних випадках.

Такі посилання відповідача не відповідають дійсності те не підтверджені судовою практикою, на яку він посилається як на подібні правовідносини, оскільки вказані постанови мають відмінний від позовної заяви суб`єктний склад, предмет та підстави позову, фактичні обставини справ не є ідентичними даній справі.

Як підтвердив сам відповідач, основною метою оскаржуваного рішення є зупинення діяльності позивача з метою недопущення подальшого порушення законодавства.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, ухвала суду першої інстанції у цій справі є законною та обґрунтованою і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив питання у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, судом повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, та колегія суддів не вбачає підстав для скасування оскарженої ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України та ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС НОВОБУД» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, скасування припису та рішення - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 13.08.2020