Справа № 160/4815/20
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2020-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 серпня 2020 року Справа № 160/4815/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ про застосування заходів реагування, -
30.04.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, в якій позивач просить:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівлі з прибудовою за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Івана Богуна, 3, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Херсонська, 56, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Запорізька, 41, нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Станіславського, 18 КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА "НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ" НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (код ЄДРПОУ - 37837203), до повного усунення порушень;
- встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівлі з прибудовою за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Івана Богуна, 3, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Херсонська, 56, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Запорізька, 41, нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Станіславського, 18 КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА "НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ" НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (код ЄДРПОУ - 37837203), до повного усунення порушень.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами позапланової перевірки будівель та нежитлових приміщень відповідача за адресами: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Івана Богуна, 3; Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Херсонська, 56; Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Запорізька, 41; Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Станіславського, 18 встановлені порушення щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту. Позивач вважає, що подальша експлуатація об`єктів - КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ із виявленими порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
На думку відповідача, обраний позивачем захід реагування є таким, що не в повній мірі відповідає критеріям пропорційності, оскільки обґрунтування застосуванню повного зупинення та заборони експлуатації будівель (споруд, приміщень) а саме: будівлі з прибудовою за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. І. Богуна, 3; будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Херсонська, 56; будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Запорізька, 41; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Станіславського, 18, з врахуванням характеру виявлених порушень, позивачем не наведено і належними доказами не доведено.
Зазначив, що на даний час відповідачем здійснено заходи щодо усунення порушень пожежної та техногенної безпеки по відповідним об`єктам, інша частина порушень, зокрема, оброблення засобами вогнезахисту дерев`яних елементів горищних покриттів будівель, обладнання приміщень системою протипожежного захисту, захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів та проведення ідентифікацію об`єктів підвищеної небезпеки потребує значно більших видатків із бюджету, які не були заплановані на 2020 рік. Отже, на думку відповідача, обставини, які стали підставою для звернення до суду за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» Нікопольської міської ради, перестали існувати та частково усунуті, а незначна кількість наразі тимчасово не усунених недоліків, не є критичними і не становлять загрози життю та здоров`ю людей.
Також, звернув увагу на те, що у вказаних будівлях працює 231 працівник, з яких 208 осіб медичного персоналу, що надають першу медико-санітарну допомогу населенню міста у кількості 72 255 пацієнтів (за даними Інформаційно-телекомунікаційної системи «Неlsi»).
Також, відповідач вважає, що вразі повного зупинення експлуатації (роботи) вказаних об`єктів, відповідач не зможе надавати медичні послуги населенню, що призведе до порушення прав людини, зазначених у Конституції України.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Комунальне некомерційне підприємство «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» Нікопольської міської ради створене за рішенням Нікопольської міської ради від « 20» липня 2018 року № 63-38/VІІ (38 сесія VII скликання) відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» шляхом перетворення КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» у комунальне некомерційне підприємство.
Підприємство є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО- САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» та КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ ОХОРОНИ ЗДОРОВ`Я «МІСЬКА ЛІКАРНЯ 3». Підприємство створене на базі майна територіальної громади міста Нікополя.
В період з 21.01.2020р. по 29.01.2020р. відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі наказу від 17.12.2019 №50 про проведення позапланових перевірок, проведено позапланову перевірку КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА "НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ" НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (далі - КНП "НЦПМСД" НМР) за адресами: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Івана Богуна, 3, вул. Херсонська, 56, вул. Запорізька, 41, вул. Станіславського, 18.
За результатми перевірки складено Акт щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки від 29.01.2020 року №32.
Із Акта перевірки вбачається, що в ході проведеної перевірки об`єктів КНП "НЦПМСД" НМР було виявлено, що відповідачем порушено вимоги законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, які наведені нижче.
Будівля поліклініки та прибудова до будівлі поліклінікі (амбулаторії №№ 1,5 КНП "НЦПМСД" НМР, за адресою: м. Нікополь, вул. Івана Богуна, 3:
- в будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) сходи з першого на другий поверх виконані з межею вогнестійкості нижчою ніж К.60 та нижче ніж нульовою межею поширення вогню;
- будівлю поліклініки та прибудову до будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей;
- відсутній протипожежний люк 2-го типу при виході зі сходової клітки на горище будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5);
- дерев`яні елементи горищного покриття (крокви, лати) будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
- не забезпечений захист будівлі поліклініки та прибудови до будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) від прямих улучень блискавки і вторинних її проявів;
- на вікнах першого поверху будівлі поліклініки та прибудови до будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5), де перебувають люди, встановлені глухі грати;
- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходової клітки на першому та другому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5);
- для облицювання стін на шляхах евакуації в коридорах другого поверху будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) застосовано будівельний матеріал з вищими показниками пожежної небезпеки ніж Г2, В2, Д2, Т2;
- для облицювання стін на шляхах евакуації в сходовій клітці будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) застосовано будівельний матеріал з вищими показниками пожежної небезпеки ніж Г1, В1, Д1, ТІ;
- зняті двері сходової клітки на першому та другому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5);
- двері других евакуаційних виходів із будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) на другому поверсі відчиняються не в напрямку виходу;
- замінено скло, що дає скалки при руйнуванні, на звичайне у дверях сходової клітки на першому і другому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1. 5);
- в коридорі на першому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) для облицювання стелі застосовано будівельний матеріал з вищими показниками пожежної небезпеки ніж Г2, В2, Д2, Т2;
- з`єднання електричних проводів в коридорі на другому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) виконано не в з`єднувальних коробках;
- з`єднання жил проводів в коридорі на другому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- електричний вимикач в сходовій клітині на першому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) встановлений на горючу основу (конструкцію);
- в коридорі на другому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторії №№ 1, 5) улаштована та експлуатується тимчасова електромережа.
Будівля Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7,10 КНП "НЦПМСД" НМР, за адресою: м. Нікополь, вул. Херсонська, 56:
- будівлю Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10) не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей;
- відсутні протипожежні двері в отворі протипожежної перешкоди, яка відокремлює електрощитову будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10).
- відсутні два протипожежні люки 2-го типу при виході зі сходових кліток на горище будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7,10);
- дерев`яні елементи горищного покриття (крокви, лати) будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
- не забезпечений захист будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10) від прямих улучень блискавки і вторинних її проявів;
- на вікнах першого поверху будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10), де перебувають люди, встановлені глухі грати;
- не укомплектовано пожежні кран-комплекти №№ 2, 3 в будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7,10) пожежними рукавами однакового з ним діаметра та стволами;
- не здійснено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів в будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10), з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;
- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10);
- замінено скло, що дає скалки при руйнуванні, на звичайне у дверях сходових кліток на першому, другому та третьому поверсі будівлі Нікопольської міської невідкладної та екстреної медичної допомоги (амбулаторії №№ 7, 10).
Будівля поліклініки (амбулаторія №8) КНП «НЦПМСД" НМР», за адресою: м. Нікополь, вул. Запорізька, 41:
- будівлю поліклініки (амбулаторія № 8) не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей;
- не відновлені сходи другого евакуаційного виходу з другого поверху будівлі поліклініки (амбулаторія № 8) типу СЗ, виконавши їхню ширину не менше 0,8 м, та огородження заввишки не менше 1,2 м.;
- не забезпечений захист будівлі поліклініки (амбулаторія № 8) від прямих улучень блискавки і вторинних її проявів;
- на вікнах першого поверху будівлі поліклініки (амбулаторія № 8), де перебувають люди, встановлені глухі грати;
- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходової клітки будівлі поліклініки (амбулаторія № 8);
- вкоридорі без природного освітлення на другому поверсі будівлі поліклініки (амбулаторія № 8) не передбачена система димовидалення;
- не здійснено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів в будівлі поліклініки (амбулаторія № 8), з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;
- знижено клас вогнестійкості елементу заповнення прорізу у протипожежній перешкоді вбудованої теплогенераторної будівлі поліклініки (амбулаторія № 8), а саме: не встановлені протипожежні двері 2-го типу.
Вбудоване нежитлове приміщення поліклініки (амбулаторія №№ 3, 4) КНП "НЦПМСД" НМР, за адресою: м.Нікополь, вул. Станіславського,18:
- вбудоване нежитлове приміщення поліклініки (амбулаторії №№ 3, 4) не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації;
- вбудоване нежитлове приміщення поліклініки (амбулаторії №№ 3, 4) не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей;
- на вікнах вбудованого нежитлового приміщення поліклініки (амбулаторії №№ 3, 4), де перебувають люди, встановлені глухі грати;
- двері на шляху евакуації в коридорі вбудованого нежитлового приміщення поліклініки (амбулаторії №№ 3, 4) відкриваються не в напрямку виходу людей;
- в холі вбудованого нежитлового приміщення поліклініки (амбулаторії №№ 3, 4) використовується пошкоджена розетка;
- в тамбурі вбудованого нежитлового приміщення поліклініки (амбулаторії №№ 3, 4) улаштована та експлуатується тимчасова електромережа.
- не проведено оцінку ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру;
- не проведено ідентифікацію об`єктів підвищеної небезпеки вбудованого нежитлового приміщення поліклініки (амбулаторії №№ 3, 4), будівлі поліклініки (амбулаторія № 8).
Вказаний акт перевірки був отриманий директором КНП "НЦПМСД" НМР 29.01.2020 року з зазначенням про відсутність фінансування на проведення необхідних заходів, вказаних в акті.
Наявність встановлених в акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту стали підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Положеннями частини 1 статті 38 Закону України від 14 жовтня 1992 року №2694-XII Про охорону праці встановлено, що державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ядерної та радіаційної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.
Абзацом другим частини 2 статті 4 вказаного Закону встановлено, що державна політика в галузі охорони праці базується на принципах: пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.
Згідно частини 7 статті 7 Закону України від 5 квітня 2007 року № 877-V Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Частиною 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Згідно частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Відповідно до частини 2 зазначеної статті, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
За приписами частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Пунктами 1 і 7 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, передбачено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Отже, застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.
Вказане вище відповідає правовим висновкам Верховного Суду, що наведені в постанові від 7 серпня 2019 року у справі №810/1820/18.
З матеріалів справи вбачається, що Комунальне некомерційне підприємство «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» Нікопольської міської ради створене за рішенням Нікопольської міської ради від « 20» липня 2018 року № 63-38/VІІ (38 сесія VII скликання) відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» шляхом перетворення КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» у комунальне некомерційне підприємство.
Підприємство є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО- САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» та КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ ОХОРОНИ ЗДОРОВ`Я «МІСЬКА ЛІКАРНЯ 3».
Підприємство створене на базі майна територіальної громади міста Нікополя.
Засновником Підприємства та власником його майна є територіальна громада міста Нікополя, в особі Нікопольської міської ради (надалі - Засновник).
Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним Засновнику.
Так, позивачем встановлені порушення вимог законодавства при організації роботи об`єктів відповідача за відповідними адресами з питань пожежної безпеки, а також у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки, які, на думку уповноваженого суб`єкта владних повноважень, створюють безпосередню загрозу життю і здоров`ю людей.
В ході розгляду справи судом встановлено, що відповідачем - КОМУНАЛЬНИМ НЕКОМЕРЦІЙНИМ ПІДПРИЄМСТВОМ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ усунено більшість порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які зафіксовані перевіряючими в акті № 32 від 29.01.2020 року, та вживаються залежні від нього заходи по усуненню решти виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки будівель, нежитлового приміщення відповідача. Усунення решти порушень потребує виділення додаткових коштів і залучення спеціалістів відповідної кваліфікації, а виконання таких робіт потребує додаткового часу.
Отже, судом встановлено, що порушення, виявлені під час перевірки відповідачем, в повному обсязі не усунуті, а підставою вказаного позову є саме те, що недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
У свою чергу, суд вказує, що відповідачем вжито коло всіх дій, які залежали від нього задля виконання вимог контролюючого органу, у свою чергу, фактичне їх виконання можливо лише за виділення коштів з бюджету, впливати на що у повній мірі відповідач не наділений повноваженнями.
Крім того, позивач, звертаючись із даним позовом, з урахуванням принципу співмірності, не обґрунтував, чи можливе застосування інших заходів реагування окрім повного обмеження використання будівель, приміщення відповідача, а якщо неможливо - то чому.
Крім того, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не визначені порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а тому в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення дійсну реальну загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.
Разом з цим, статтею 4 Основ законодавства України про охорону здоров`я від 19 листопада 1992 року №2801-XII передбачено, що основними принципами охорони здоров`я в Україні є, зокрема, визнання охорони здоров`я пріоритетним напрямом діяльності суспільства і держави, одним з головних чинників виживання та розвитку народу України.
Частиною першою статті 12 вказаних Основ законодавства визначено, що охорона здоров`я - один з пріоритетних напрямів державної діяльності. Держава формує політику охорони здоров`я в Україні та забезпечує її реалізацію.
Статтею 30 вказаних Основ законодавства передбачено, що держава забезпечує планомірне науково обґрунтоване попередження, лікування, локалізацію та ліквідацію масових інфекційних захворювань.
Особи, які є носіями збудників інфекційних захворювань, небезпечних для населення, усуваються від роботи та іншої діяльності, яка може сприяти поширенню інфекційних хвороб, і підлягають медичному нагляду і лікуванню за рахунок держави з виплатою в разі потреби допомоги по соціальному страхуванню. Щодо окремих особливо небезпечних інфекційних захворювань можуть здійснюватися обов`язкові медичні огляди, профілактичні щеплення, лікувальні та карантинні заходи в порядку, встановленому законами України.
У разі загрози виникнення або поширення епідемічних захворювань Кабінетом Міністрів України у порядку, встановленому законом можуть запроваджуватися особливі умови і режими праці, навчання, пересування і перевезення на всій території України або в окремих її місцевостях, спрямовані на запобігання поширенню та ліквідацію цих захворювань.
Місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування зобов`язані активно сприяти здійсненню протиепідемічних заходів.
Перелік особливо небезпечних і небезпечних інфекційних захворювань та умови визнання особи інфекційно хворою або носієм збудника інфекційного захворювання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я і публікуються в офіційних джерелах.
Частиною першою статті 22 Закону України від 6 квітня 2000 року №1645-III «Про захист населення від інфекційних хвороб» передбачено, що особи, хворі на інфекційні хвороби, контактні особи та бактеріоносії, які створюють підвищену небезпеку зараження оточуючих, підлягають своєчасному та якісному лікуванню, медичному нагляду та обстеженням. Особи, які хворіють на особливо небезпечні та небезпечні інфекційні хвороби, є носіями збудників цих хвороб або перебували в контакті з такими хворими чи бактеріоносіями, а також хворі на інші інфекційні хвороби у разі, якщо вони створюють реальну небезпеку зараження оточуючих, підлягають лікуванню, медичному нагляду та обстеженням у стаціонарах відповідних закладів охорони здоров`я чи наукових установ.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 №211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року, установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин.
Суд зазначає, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Крім того, застосування до відповідача заходу реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.
Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Відповідні висновки наведені в постанові Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 812/1296/18.
Аналіз ст. 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Суд зазначає, що позовні вимоги заявлено щодо повного зупинення експлуатації об`єктів КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА "НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ" НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, а саме: будівлі з прибудовою за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Івана Богуна, 3, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Херсонська, 56, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Запорізька, 41, нежитлового приміщення за адресою: Дніпропетровська область, місто Нікополь, вул. Станіславського, 18, що передбачає обмеження конституційного права громадян, передбаченого ст. 49 Конституції України, та може вплинути на реалізацію обов`язків держави щодо створення умов для ефективного і доступного для всіх громадян медичного обслуговування.
Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для застосування крайнього заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель, приміщення відповідача, виходячи з вимог принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та залишилися не усунутими на час розгляду справи, що не залежить в повній мірі від волевиявлення відповідача, а також з огляду на призначення підприємства, яке пов`язане з забезпеченням медичного обслуговування громадян.
Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі №810/4274/17, висновок якого суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин (частина 5 статті 242 КАС України).
На підставі викладеного вище, суд вважає, що застосування такого заходу реагування як повне зупинення експлуатації об`єктів відповідача, в період дії карантину і поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, є непропорційним.
Суд вважає, що з метою усунення виявлених порушень, органи Державної служби України з надзвичайних повноважень можуть видати відповідні приписи, розпорядження чи постанови у межах наданих їм повноважень.
Таким чином, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
В задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ» НІКОПОЛЬСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ про застосування заходів реагування - відмовити.
Розподіл судових витрат у справі не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник