Справа № 740/6314/19
Суддя: Ковальова Т. Г.
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 740/6314/19
Провадження № 2-а/740/12/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.08.20

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області

в складі: головуючої судді -Ковальової Т.Г.,

за участю секретаря - Дьоміної Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенка Федіра Івановича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позиції позивачки.

Позивачка звернулася до суду із зазначеним адміністративним позовом, який в подальшому уточнила, та в якому просить скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення №27 від 09 жовтня 2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенка Федора Івановича про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП і накладення на неї 4 250 грн штрафу, а справу закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що вказаною постановою її було притягнуто до адміністративної відповідальності у зв`язку з виконанням будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а саме: реконструкції житлового будинку по АДРЕСА_1 , чим порушено вимоги п.1 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівельної діяльності» та п.13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

Зазначає, що 04 жовтня 2019 року до неї на подвір`я прийшов чоловік, який представився працівником Державної архітектурно-будівельної інспекції та повідомив, що до них надійшла скарга і її буде притягнуто до адміністративної відповідальності. Він сфотографував подвір`я та пішов з двору.

11 грудня 2019 року на її адресу поштою надійшла копія оскаржуваної постанови. Надані відповідачем до суду документи складалися без її участі, в тому числі протокол та акт, копії цих документів їй не вручалися, з правами її не ознайомлювали, розгляд справи відбувся без її участі та повідомлення.

Вважає постанову такою, що не відповідає нормам Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки при винесенні постанови не дотримано вимог ст.254, 256, 268 КУпАП.

Одночасно, в поданому до суду клопотанні ОСОБА_1 просить поновити їй строк для звернення до суду з вимогами головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенка Ф.І. про скасування постанови про адміністративне правопорушення з тих підстав, що про існування оскаржуваної постанови від 09.10.2019 вона дізналася з листа, який отримала в приміщенні поштового відділення тільки 11.12.2019. Вважає, що строк на оскарження постанови пропущений з поважної причини.

13 січня 2020 року від представника відповідача надійшов до суду відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позову, зазначивши, що за зверненням ОСОБА_2 щодо незаконного перепланування будинку, під час перевірки інспектором Управління було виявлено будівництво, а саме: реконструкцію житлового будинку АДРЕСА_1 без дозвільних документів.

Позивачка перед початком здійснення будівельних робіт мала б звернутися до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Чернігівської області, подавши повідомлення про початок виконання зазначених робіт відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності», яким передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно - будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначається Кабінетом Міністрів України, тому твердження позивача про те, що дозвільні документи в цьому випадку не потрібні, є хибним.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 23.12.2019 відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи з повідомленням сторін на 03.02.2020.

12 лютого 2020 року від позивачки надійшла заява про зміну підстав позову.

В судове засідання сторони не з`явилися, а позивачка та її представник - адвокат подали заяву про розгляд справи за їх відсутності та про підтримку позову.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

Судом встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенко Ф.І. на підставі звернення ОСОБА_2 щодо незаконного перепланування будинку проведено позапланову перевірку з приводу дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки складений акт дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №241 від 04.10.2019, відповідно до висновків якого встановлено виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, що є порушенням п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності» та п.13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

На підставі акту перевірки складений протокол про адміністративне правопорушення від 04.10.2019, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №55 від 04.10.2019 і припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №54 від 04.10.2019.

Постановою по справі про адміністративне правопорушення №27 від 09.10.2019 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250 грн.

ІV. Норми права, які застосував суд та оцінка аргументів сторін

Дослідивши всі докази по справі і оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В статті 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до приписів ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553.

Згідно п. 9 вказаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Відповідно до п. 12 Порядку посадові особи органу державного архітектурно- будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Згідно п. 13 Порядку суб`єкт містобудування, відносно якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 17 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно п. 20 та п.21 Порядку протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 254 КУпАП один примірник протоколу під розписку вручається особі, яка притягається до відповідальності.

Отже, КУпАП не передбачено складення протоколу про адміністративне правопорушення без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 244-6 КУпАП, від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), або щодо об`єктів будівництва I та II категорій складності, розташованих у межах населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42)

З наведеного вище слідує, що відповідач як посадова особа, мала скласти протокол про адміністративне правопорушення з обов`язковим дотриманням приписів ч. 4 ст. 256 КУпАП - з обов`язком роз`ясненням особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, його прав і обов`язків, передбачених статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.4 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту постанови про адміністративне правопорушення №27 від 09.10.2019 вбачається, що справа про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ОСОБА_1 розглянута за її відсутності, без відповідного виклику та повідомлення, тобто з порушенням права позивачки бути присутньою при розгляді вказаної справи, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови як такої, що прийнята без з'ясування всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області здійснювався за відсутності позивачки, без її пояснень з питань, які вказані в оскаржуваній постанові, як факти, що нібито підтверджують наявність у діях позивачки складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.96 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 09.10.2019 о 12 год 00 хв у приміщенні Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції в Чернігівській області за адресою: м.Чернігів, проспект Миру, 21-а, проте від підпису протоколу ОСОБА_1 відмовилася, а доказів отримання нею його копії не надано.

Відповідачем в порушення положень ст. 278 КУпАП не здійснено належну підготовку до розгляду справи, зокрема не перевірено, чи правильно складено протокол про адміністративне правопорушення, та чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час і місце її розгляду. Відповідачем на підтвердження сповіщення позивачки не надано доказів поштових відправлень рекомендованих листів та доказів щодо вручення або причин невручення листів позивачці до суду не надано, у разі невручення такі повідомлення повинні були повернутися на адресу відповідача.

При тому, що у разі належного дотримання положень ст. 278 КУпАП посадова особа, уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення, має застосувати положення ст. 268 КУпАП - щодо неможливості розгляду справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з неповідомленням особи, яка притягається до відповідальності.

Стаття 7 КУпАП зазначає, що ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частина 2 статті 2 КАСУ визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 77 КАСУ передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Вадміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно приписів ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, іншими документами.

З наведеного вище слідує, що відповідачем оскаржувану постанову винесено з порушенням норм чинного законодавства, з огляду на що суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Суд вважає обґрунтованими доводи позивачки про наявність підстав для скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області №27 від 09.10.2019 у справі про адміністративне правопорушення, якою на неї накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250 грн за ч.4 ст.96 КУпАП, а тому позов слід задовольнити.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова була отримана позивачкою 11.12.2019, з відповідним позовом вона звернулася до суду 20.12.2019, тому суд вважає за можливе поновити позивачці пропущений строк звернення до суду з відповідним позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст.244-6, 246, 247, 251, 268, 280 КУпАП України, ст.5, 9, 74, 77, 286 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенка Федіра Івановича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Постанову у справі про адміністративне правопорушення №27 від 09 жовтня 2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенко Ф.І., про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП у виді 4 250 грн штрафу, - скасувати і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Копії судового рішення надіслати сторонам протягом двох днів із дня його складення.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча суддя Т.Г. Ковальова