Справа № 340/129/20
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2020-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

04 серпня 2020 року м. Дніпросправа № 340/129/20
Суддя І інстанції Кармазина Т.М.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Феросистема-Трейд» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Феросистема-Трейд» звернулось з вищевказаним позовом до суду в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2020/000020/2 від 15.01.2020;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/00006 від 15.01.2020.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що при розмитнені товару відповідач застосував резервний метод визначення митної вартості при цьому не довів неможливість використання основного, оскільки надані позивачем документи свідчать, що відомості про заявлену митну вартість товару є об`єктивними, такими, що піддаються обчисленню та підтверджуються документально, у зв`язку із чим просить суд скасувати вказане рішення про коригування митної вартості товару та картку відмови.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2020 року позов задоволено.

В апеляційній скарзі Дніпровська митниця Держмитслужби посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати вказане рішення та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вказує, що Дніпровська митниця ДФС при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів діяла обґрунтовано, неупереджено, добросовісно з дотриманням вимог чинного законодавства. Вказує, що судом першої інстанції не досліджено матеріали справи, які мають значення для вирішення справи по суті та порушено норми Митного кодексу України, оскільки надані позивачем документи мають неповні/недостовірні відомості про митну вартість.

В судове засідання апеляційної інстанції сторони не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином, а тому фіксування судового засідання відповідно до ст. 229 КАС України не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, між позивачем та ТОВ «Урал-Союз», Росія (продавець) було укладено контракт від 05.04.2017 року №УС-ФСТ/2017-D, відповідно до якого Продавець зобов`язався продати, а Покупець купити товар відповідно до Додатку, в строки та на умовах зазначених в контракті (а.с.21-24).

29.12.2018 року сторони уклали додаткову угоду до контракту №УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017 (а.с.25).

Відповідно до додатку №49 від 02.12.2019 року до контракту № УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017 р., ТОВ «Урал-Союз» зобов`язалось відвантажити на адресу позивача феросиліцій марки ФС45, вагою 47,250 умовних тон, за 705 доларів США за умовну тону враховуючи вартість упаковки та доставки, ГОСТ 1415-93, у біг-бегах, виробник АТ «ЧЕМК» (а.с.26-28).

Відповідно до додатку №50 від 02.12.2019 року до контракту № УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017 р., ТОВ «Урал-Союз» зобов`язалось відвантажити на адресу позивача феросиліцій марки ФС65, вагою 20,250 умовних тон, за 900 доларів США за умовну тону, враховуючи вартість упаковки та доставки, ГОСТ 1415-93, у біг-бегах, виробник АТ «ЧЕМК» (а.с.29-31).

Позивачем здійснено оплату на користь ТОВ «Урал-Союз» за вказаним контрактом, що підтверджується платіжним дорученням в іноземній валюті №124 від 05.12.2019 (а.с.35).

11.01.2020 року ТОВ «Феросистема-Трейд» заявлено до митного оформлення отриманий у ТОВ «Урал-Союз» товар:

феросиліцій марки ФС45 у кількості 44,31 базових тон, на загальну суму 31238,55 доларів США, розфасований у поліпропіленові бег-беги, фракції 50-200 мм, з масовою часткою кремнію 42,2%; хімічний склад: кремній 42,2%, хром 0,33 %, марганець 0,42 %, алюміній 0,76 %, вуглець 0,042%, фосфор 0,026%, сірка 0,003%; ГОСТ 1415-93, використовується для розкислення та легування сталі у металургійній промисловості, виробник АТ «ЧЕМК»;

феросиліцій ФС65 у кількості 20,166 базових тон, на загальну суму 18149,40 доларів США, розфасований у поліпропіленові бег-беги, фракції 10-50 мм, з масовою часткою кремнію 64,73 %; хімічний склад: кремній 64,73 %, хром 0,35 %, марганець 0,33 %, алюміній 0,83 %, вуглець 0,032%, фосфор 0,025%, сірка 0,003%; ГОСТ 1415-93, використовується для розкислення та легування сталі у металургійній промисловості, виробник АТ «ЧЕМК»,

та подано до Дніпровської митниці Держмитслужби митну декларацію за №UA110280/2020/000209 (а.с.15-20). Митна вартість товару була визначена позивачем за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

На підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товару позивачем, разом з митною декларацію за №UA110280/2020/000209, було подано:

- декларацію митної вартості товару від 11.01.2020 (а.с.15-20);

- Контракт №УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017 з постачальником ТОВ Урал-Союз з додатками до нього від 02.12.2019 №49 та №50 (а.с.21-31);

- Рахунки-проформи №49 та №50 від 02.12.2019 (32-33);

- Рахунок-фактуру №122301 від 23.12.2019 (а.с.34);

- платіжне доручення в іноземній валюті №124 від 05.12.2019 (а.с.35);

- Акт звіряння взаємних розрахунків між позивачем та ТОВ «Урал-Союз» (а.с.36);

- Висновок щодо експертного аналізу відповідності рівня цін ДП «Держзовнішінформ» від 24.12.2019 №251/370 (а.с.37);

- Лист ДП «Держзовнішінформ» від 13.01.2020 №251/72Л (а.с.38);

- Лист ТОВ «Урал-Союз» від 24.12.2019 №1268 щодо цінової інформації (а.с.39);

- Накладну №28337439 від 25.12.2019 (а.с.40-41);

- Технічну довідку № 1 від 03.01.2020 (а.с.42);

- Копію митної декларації країни відправлення №10511010/231219/0194549 від 23.12.2019 (а.с.43-45).

За результатами розгляду поданих до митного оформлення документів, у митного органу виник сумнів щодо достовірності поданих декларантом відомостей щодо ціни товару феросиліцію ФС-65.

Так, відповідач, за результатами здійснення митного контролю з урахуванням ризикованості операцій, з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч.5 ст.54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, у відповідності до вимог ч.ч.2, ч.3 ст.53 та ст.335 МКУ протягом 10 календарних днів додатково витребував (за наявності): каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; додатки до висновку ДП «Держзовнішінформ» від 24.12.2019 №251/370 про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованою експертною організацією, які підтверджують цінову інформацію яка в ньому наведена (а.с.72).

Позивачем, на виконання вимог відповідача надано лист №12 від 14.01.2020, в якому зазначено, що вже надано вичерпний перелік документів на підтвердження митної вартості товарів відповідно до вимог Митного кодексу України. При цьому Позивач також вказав, що не має можливості надати каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару, оскільки дана інформація не надана продавцем товару з посиланням на її конфіденційність, а також не має можливості надати додатки до висновку ДП «Держзовнішінформ» від 24.12.2019 №251/370 про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованою експертною організацією, які підтверджують цінову інформацію яка в ньому наведена з огляду на те, що вказана інформація не надана ДП «Держзовнішінформ» з посиланням на неможливість її розголошення, про що свідчать лист ТОВ «Урал-Союз» №12 від 14.01.2020 та лист ДП Держзовнішінформ від 14.01.2020 №251/77Л (а.с.48, 52).

15.01.2020 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2020/000020/2, яким митну вартість феросиліція ФС65 було скориговано до рівня 24520,73 доларів США, із застосуванням резервного методу (а.с.9-10). Підставою для коригування митної вартості стало те, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та /або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою, а саме: декларантом надано транспортний перевізний документ - накладну СМГС від 25.12.2019 №28337439, але не надано аркуші з зазначенням тарифу та вартості транспортування товару; не надано товарну накладну; не надані платіжно-розрахункові документи від 12.11.2019 №001Y11OКL/20001ХХ та від 09.12.2019 №001ZRAOOL/2001ХХ, посилання на які міститься в рахунку-фактурі ТОВ «Урал-Союз» від 23.12.2019 №122301; не надано безпосередні відвантажувальні накладні, що унеможливлює ідентифікацію наведених у листі ТОВ «Урал-Союз» від 14.01.2020 відомостей (в т.ч. ціни товару) з оцінюваною партією товару; в експертному висновку ДП «Держзовнішінформ» від 24.12.2019 №251/370 щодо оцінки товару, ввезеного на митну територію України на адресу позивача не надано відповідних додатків, які не підтверджують джерела використаної цінової інформації, що не дає можливості перевірити обґрунтованість висновків, які в ньому наведені.

На підставі вказаного рішення митним органом було винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/00006 від 15.01.2020 (а.с.14)

У зазначеній картці відмови декларанту роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечить можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів.

Позивач, не погоджуючись з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів, скористався своїм правом застосувати положення ч.7 ст.55 Митного кодексу України та подав 15.01.2020 митному органу митну декларацію №UA110280/2020/000313, за якою товари були випущені у вільний обіг (а.с.49-51).

Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено ч.1 ст.53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як передбачено ч.3 ст.53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію) (ч.4 ст.53 Митного кодексу).

Відповідно до ст.53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 Митного кодексу України).

Як встановлено ч.1 ст.54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч.6 ст.54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

На момент прийняття оспорюваного рішення про коригування митної вартості товару зазначені обставини не існували.

Відповідно до ч.1 ст.55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митний орган має виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. При цьому, такий контроль може здійснюватися в тому числі шляхом порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, тобто з використанням бази даних Єдиної автоматизованої системи Державної митної служби України, яка містить відповідну інформацію.

Підставою для виникнення сумнівів митного органу щодо митної вартості товару стали розбіжності які місять в наданих документах.

Відповідно до статті 361 Митного кодексу України з метою запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи митні органи застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю. При цьому, управління ризиками - це робота митних органів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Цілями застосування системи управління ризиками є, зокрема: запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи; забезпечення більш ефективного використання наявних у митних органів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об`єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику); прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Митний орган при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, має діяти у спосіб, визначений Митним кодексом України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що митним органом були виявлені розбіжності, що не стосуються числового значення оцінюваного товару.

Спростовуючи доводи митниці з приводу того, що відповідно до гр.44 декларації переміщення товару здійснено за накладною СМГС від 25.12.2019 №28337439. Проте вказаний документ надано не в повному обсязі, відсутні аркуші з зазначенням тарифу та вартості транспортування товару, суд першої інстанції вірно зазначив, що у відповідності до п.6 ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

В той же час згідно з п.3.1. додатку №50 від 02.12.2019 до контракту №УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017 ціна товару феросиліція марки ФС65 визначена на умовах СРТ м.Кропивницький, Україна (залізничний транспорт) 900 доларів США за одну умовну тону феросиліція, включаючи вартість пакування та доставки (а.с.29-31). Отже, тариф та вартість транспортування товару в даному випадку не являються складовими митної вартості товару, оскільки додаток № 50, в якому зазначено, що ціна товару визначена на умовах СРТ м. Кропивницький і вже включає в себе вартість пакування та доставки, був наданий відповідачу разом з митною декларацією та останньому було достовірно відомо, що відсутність зазначених аркушів не є перешкодою для визначення всіх складових митної вартості товару.

На спростування доводів митниці, що до митного контролю надано рахунок-фактуру від 23.12.2019р. №122301, який містить посилання на платіжно-розрахункові документи від 12.11.2019 №001Y11OКL/20001ХХ та від 09.12.2019 №001ZRAOOL/2001ХХ. Вказані документи до митного контролю не надані, посилання на вказані реквізити відсутні у наданих до митного контролю документах, суд вірно вказав, що відповідно до п.8.2 контракту №УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017 вартість товару, який поставляється по даному контракту покупець оплачує на підставі встановленої форми комерційного рахунку, зокрема «Pro forma invoice» - за умови 100% попередньої оплати.

Також і згідно п.3.4. додатку №50 від 02.12.2019 до контракту №УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017 умови оплати: 100% передоплата.

Крім того декларантом надано банківський платіжний документ про сплату вартості товару платіжне доручення в іноземній валюті №124 від 05.12.2019 та акт звіряння взаємних розрахунків за період 01.01.2019 11.01.2020 з ТОВ «Урал-Союз», які підтверджують оплату позивачем вартості товару (а.с.35-36).

Зазначені обставини свідчать про те, що позивачем дотримано вимоги ч.2 ст.53 Митного кодексу України та надано, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, про що вірно зазначено судом першої інстанції.

Крім того за період з моменту подання митному органу митної декларації від 11.01.2020 до дати винесення оскаржуваного рішення від 15.01.2020 митний орган не запитував у позивача зазначені розрахунково-платіжні документи ТОВ «Урал-Союз». З відповіді ТОВ «Урал-Союз» на запит від 15.01.2020 №16, вбачається , що вказані розрахунково-платіжні документи являють собою інформацію про проведення обслуговуючим банком продавця зарахування на рахунок ТОВ «Урал-Союз» коштів, отриманих ним на підставі тих платіжних документів, які надавались позивачем до митного оформлення (Pro forma invoice №50) (а.с.53-55).

При цьому судом першої інстанції вірно звернув увагу на те, що у Митному кодексі України не міститься положення щодо вимоги про подання до митного оформлення розрахунково-платіжних документів іноземного Продавця (постачальника) для підтвердження митної вартості товарів, і відсутність вказаних документів не може бути підставою для невизначення митної вартості за ціною договору.

Також суд прешої інстанції вірно не взяв до уваги доводи митниці про відсутність безпосередніх відвантажувальних накладних унеможливлює ідентифікацію наведених у листі ТОВ «Урал-Союз» від 14.01.2020 відомостей (в т.ч. щодо ціни) з оцінюваною партією товару, оскільки надані до митного оформлення документи: декларація від 11.01.2020 №UA110280/2020/000209; додаток №50 від 02.12.2019 до контракту №УС-ФСТ/2017-D від 05.04.2017; рахунок-проформа №50 від 02.12.2019; рахунок-фактура №122301 від 23.12.2019; копія митної декларації країни відправлення №10511010/231219/0194549 від 23.12.2019; накладна СМГС №28337439 від 25.12.2019, містять інформацію про те, що відправником даної партії товару виступає виробник - АТ «ЧЕМК». Крім того ціна товару визначена на умовах СРТ м. Кропивницький і вже включала в себе вартість пакування та доставки.

На спростування доводів митниці, що в експертному висновку ДП «Держзовнішінформ» від 24.12.2019 №251/370 щодо оцінки товару, ввезеного на митну територію України на адресу ТОВ «Феросистема-Трейд» не надано відповідних додатків, які підтверджують джерела використаної цінової інформації, що не дає можливості перевірити обґрунтованість наведених в ньому висновків, суд вірно вказав що відповідач не має законодавчих повноважень контролювати роботу ДП «Держзовнішінформ», яке здійснює моніторинг цін на зовнішньому та внутрішньому товарних ринках, досліджує динаміку цінових процесів на зовнішньому та внутрішньому товарних ринках, відповідність контрактних (зовнішньоторговельних) цін кон`юнктурі світового ринку відповідно до наказу Мінекономрозвитку від 02.05.2018 № 608. Відповідно до листа Міністерства зовнішніх економічних зв`язків і торгівлі України від 07.10.1996р. № 25-28/215 експертні висновки ДП «Держзовнішінформ» мають чинність офіційних експертиз стосовно умов виконання імпортно-експортних контрактів, рівнів цін за цими контрактами та повинні братися до уваги митними органами при здійсненні цінового контролю.

Листом від 14.01.2020 №251/77-Л ДП «Держзовнішінформ» повідомило позивача, що для надання висновку №251/370 від 24.12.2019 щодо імпортних цін на феросиліцій марки, зокрема ФС65, використовувались спеціалізовані інформаційні джерела Argus Metals International i FerroAlloyNet.com. Способи використання матеріалів із зазначених джерел інформації прописані у відповідних договорах на надання послуг Pre-trade Analysis, Read Only. Водночас, в даному листі містяться застереження, що забороняється публікувати, передавати третім особам або розповсюджувати матеріали (а.с.52).

На спростування доводів митного органу, що в інформаційних ресурсах митних органів відсутня інформація щодо митних оформлень за ціною договору ідентичних/подібних товарів відповідно до вимог ст.ст.59, 60 Митного кодексу України позивачем надано до суду митні декларації та рахунки-фактури, які підтверджують, що товар феросиліцій ФС65, ідентичний тому, відносно якого митним органом прийнято оскаржуване рішення, неодноразово оформлявся ТОВ «Феросистема-Трейд» за ціною договору у листопаді 2019 року (а.с.131-136).

В оскаржуваному рішенні вказано, що у митного органу наявна інформація щодо митного оформлення феросиліцію ФС-65 за ціною угоди за МД від 22.10.2019 №UA700010/2019/007559 на рівні 1,2109 доларів США за 1 кг. У зв`язку з чим, митна вартість товару скоригована за другорядним методом визначення митної вартості резервний метод, згідно з положеннями ст.64 Митного кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст.64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч.2 ст.64 МКУ).

Разом з тим, застосувавши у спірних правовідносинах резервний метод визначення митної вартості, відповідач в обов`язковому порядку мав використати інформацію з ПІК ЄАІС, оскільки це прямо передбачено Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Мінфіну України від 24.05.2012р. №598 (надалі Правила №598).

Згідно з пунктом 2.1 Правил №598, у рішенні вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів); посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Між тим, як вбачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, у ньому зазначено лише про неможливість застосування другого-п`ятого методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю інформації щодо угод на ідентичні та подібні (аналогічні) товари та даних, на підставі яких можливе визначення митної вартості згідно з методами четвертим та п`ятим. Доказів в підтвердження проведення посадовою особою відповідача перевірки наявності чи відсутності відомостей про митне оформлення ідентичних чи аналогічних товарів, як цього вимагають митні процедури, відповідачем суду не надано.

Досліджуючи митну декларацію від 22.10.2019 №UA700010/2019/007559, на яку посилається митний орган, суд прешої інстанції вірно звернув увагу на той факт, що за нею ПрАТ «Новокраматорський машинобудівний завод» отримав від фірми «METAL RECYCCLING s.r.o.»(Чеська Республіка) феросиліцій ФС-65 у кількості 22964,615 кг, на загальну суму 26638,95 доларів США, фракції 20-100 мм, з масовою часткою кремнію 65 %; хімічний склад кремній 67,85 %, алюміній 1,98 %, вуглець 0,2%, фосфор 0,017%, сірка 0,0058%; залізо 29,9472%. Країна відправлення Чехія.

Відповідно до сертифікату якості №191003 країна походження товару Китай (а.с.170)

Згідно п.4 контракту №029/92-18 від 18.01.2018 умови поставки поставка товару здійснюється автотранспортом на умовах DAP м.Краматорськ, склад тимчасового зберігання ПрАТ «НКМЗ» (а.с.174-179).

Таким чином партія товару, який поставлявся за МД від 22.10.2019 №UA700010/2019/007559 становила 22964,615 кг, країна відправлення Чехія, країна походження Китай, у той час, як позивачу поставлявся товар в обсязі 20166 кг, на умовах СРТ м.Кропивницький залізничним транспортом, країна відправлення Росія, виробник Росія. Крім того характеристики товарів різняться, зокрема хімічний склад.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду прешої інстанції, що митний орган не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Таким чином, ненадання декларантом всіх запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом коригування митної вартості.

Зазначені обставини спростовують висновки митного органу щодо сумнівів у визначеній митній вартості товару, на що вірно звернув увагу суд першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність відмови митним органом позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом, враховуючи що відповідачем не було зазначено, які саме складові митної вартості є не підтвердженими, за умови не наведення митним органом доказів того, що документи, подані ним для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування відповідачем переліку документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, а подані товариством документи чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору. Крім того відповідачем не проведено процедуру консультацій з позивачем щодо вибору методів визначення митної вартості товарів.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно були застосовані норми матеріального та процесуального права, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду першої інстанції і не можуть бути підставою для скасування рішення суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник