Справа № 160/6150/19
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
13 серпня 2020 року м. Дніпросправа № 160/6150/19
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),
суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Криворізький Місьмолокозавод №1" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови,-
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року позов задоволено повністю.

Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, після отримання 17 грудня 2019 року його копії, 04 травня 2020 року, засобами поштового зв`язку, звернулося до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2020 року визнано неповажними причини пропуску строку заявником, апеляційну скаргу відповідача залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання до суду заяви про поновлення строків, із наведенням обґрунтованих та поважних причин для такого поновлення та надання документу про сплату судового збору у розмірі 16900,65 грн.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, заявником апеляційної скарги отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 26 травня 2020 року.

Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 №731-ІХ визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Так, Закон №731-ІХ від 18.06.2020 року набув чинності 17 липня 2020 року.

Враховуючи дату набуття чинності Законом №731-ІХ, строк наданий ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2020 року для усунення недоліку апеляційної скарги сплинув 06 серпня 2020 року, включно.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, заявником подано до суду платіжне доручення №385 від 26 травня 2020 року про сплату судового збору у розмірі 16900,65 грн. та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування вказаної заяви посилається на те, що з апеляційною скаргою до суду заявник вперше звернувся в межах строку встановленого КАС України, проте ухвалою суду скаргу було повернуто заявнику у зв`язку із не усуненням недоліків, ненаданням документу про сплату судового збору. Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області включено до Єдиного реєстру розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів, отже відсутність бюджетного фінансування на сплату судового збору було об`єктивною перешкодою звернення як бюджетної установи. Повернення апеляційної скарги не позбавляє права заявника подати скаргу повторно, тому заявник звертається до суду та просить поновити строк апеляційного оскарження.

Проте, суд апеляційної інстанції не може визнати поважними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження наведені скаржником у відповідному клопотанні, з огляду на наступне.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, в тому числі надання суду документу, який підтверджує факт сплати судового збору.

Суд зауважує, що обов`язковість та можливість сплати судового збору у скаржника, відповідно до ст. 296 КАС України, виникла з дати початку перебігу строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, тобто з дати отримання копії судового рішення, який, враховуючи термін на апеляційне оскарження, а також строк, наданий судом для усунення недоліку апеляційної скарги, є більш ніж достатній для здійснення сплати судового збору.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Так, у п. 40 та у п. 41 справи «Пономарьов проти України» Європейський Суд з прав людини зазначив, що «… якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та з підстав, які видаються непереконливими, як у цій справі, де нібито складне економічне становище перешкоджало відповідачу сплатити державне мито, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду… Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків».

Таким чином, у випадку з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Отже, посилання заявника на відсутність бюджетного фінансування для сплати судового збору за подання апеляційної скарги не звільняє останнього від обов`язку дотримуватись процесуальних обов`язків як сторони у справі, а тому доводи наведені в клопотанні не можуть бути визнані поважними причинами пропущення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції при зверненні з апеляційною скаргою повторно.

Аналогічна правовий висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 05.06.2019 року у справі № 240/4753/18, від 08.07.2019 року у справі №815/4228/17.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для визнання зазначених заявником підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження поважними.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, суд на підставі пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 299, 327-329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з 13.08.2020 та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції відповідно до статей 327-329 КАС України.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник