Справа № 400/3927/19
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2020-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

17 серпня 2020 р.м.ОдесаСправа № 400/3927/19

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Димерлій О.О.

суддів: Танасогло Т.М. , Єщенка О.В.

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 р.. по справі № 400/3927/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю " ТРАНС ТРЕЙД МК" до Головного управління ДПС у Миколаївській області , Державна податкова служба України про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2019 року ТОВ "Транс Трейд МК" звернулось до суду з позовом ГУ ДПС у Миколаївській області, ДПС України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року позовні вимоги ТОВ "Транс Трейд МК" задоволено.

На зазначене рішення суду ГУ ДПС у Миколаївській області подано апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Як вбачається з матеріалів справи, копію рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року отримано ГУ ДПС у Миколаївській області 20 січня 2020 року (а. с. 107), а апеляційну скаргу на рішення суду подано лише 27 травня 2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого ст. 295 КАС України.

Обставини, зазначені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, не є поважними та обґрунтованими.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 5 червня 2020 року апеляційну скаргу ГУ ДПС у Миколаївській області залишено без руху, оскільки причини пропуску строку визнані судом неповажними.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надати відповідачу 10-денний строк з моменту отримання копії цієї ухвали, який спливає не раніше закінчення дії карантину встановленого Постановою Кабінету Міністрів Країни від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», шляхом надання до апеляційного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши інші підстави із зазначенням підтвердження поважних причин пропуску такого строку, а також надати докази сплати судового збору.

Ухвалу суду апеляційної інстанції про залишення скарги без руху отримано апелянтом 12 червня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У зв`язку із введенням з 12 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України карантину, а також враховуючи зміни в Прикінцеві положення КАС України, внесені Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року № 540-IX, судом апеляційної інстанції продовжувався строк для усунення недоліку поданої скарги.

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року № 731-IX.

Відповідно до ч.2 Прикінцевих те перехідних положень цього Закону № 731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до, зокрема, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

На виконання наведених вище приписів, ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 3 липня 2020 року, на вимогу клопотання відповідача, останньому було продовжено строк для подання заяви про поновлення строку, а також сплати судового збору.

Дану ухвалу отримано апелянтом 13 липня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

13 липня 2020 року на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду від ГУ ДПС у Миколаївській області надійшла заява про поновлення процесуального строку, зі змісту якої вбачається, що лише під час подання апеляційної скарги у травні, у контролюючого органу з`явилась можливість сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Пунктом 1 ч. 5 ст. 296 КАС України передбачено, що однією з вимог апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Також, суд зазначає, що ГУ ДПС у Миколаївській області, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому зупинення на рахунку податкового органу фінансових операцій, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами Кодексу адміністративного судочинства України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності, зокрема, з приводу безспірного списання коштів з його рахунків на підставі виконавчих документів, оскільки ці фактори не є взаємопов`язаними.

Не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження і доводи відповідача щодо неналежного фінансування контролюючого органу з боку державного бюджету, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 13 листопада 2018 року у справі № 804/958/17.

Враховуючи зазначене, підстави викладені відповідачем у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження для визнання причин пропуску такого строку поважними - відсутні.

Таким чином причини, зазначені апелянтом в заяві від 13 липня 2020 року про поновлення строку, не можуть бути визнані поважними, а будь-яких інших підстав для поновлення процесуального строку відповідачем не зазначено.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції на підставі ч. 4 ст. 299 КАС України відмовляє у відкритті апеляційного провадження, оскільки вказані апелянтом обставини не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції.

Керуючись ст. 299 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року.

Повернути Головному управлінню ДПС у Миколаївській області () сплачений згідно платіжного доручення № 988 від 19 червня 2020 року судовий збір у розмірі 37459,50 (тридцять сім тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять ) грн. 50 коп..

Виконання ухвали доручити Головному управлінню Державної казначейської служби України у Миколаївській області.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.
Судді Танасогло Т.М. Єщенко О.В.