Справа № 580/761/20
Суддя: С.М. Гарань
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2020 року справа № 580/761/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гараня С.М., розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним висновку та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , далі - позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, 57, далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним висновок ГУНП в Черкаській області від 27.01.2020, що був складений за результатами службового розслідування за протоколом наради керівництва НПУ від 26.12.2019 № 30, в частині його п.6 у відповідності до якого - за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог п.2 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.2 ч.3 ст.1, ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1,2 ч.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 13 функціональних обов`язків заступника начальника ГУНП, визначених Розподілом функціональних обов`язків між керівництвом Головного управління Національно поліції в Черкаській області, затвердженого наказом ГУНП в Черкаській області від 15.04.2019 № 920 (зі змінами), п. 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104, п.п.3 п.3 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності заступник начальника ГУНП в Черкаській області - начальник слідчого управління полковник поліції ОСОБА_1 , у вигляді догани;

- визнати протиправним та скасувати п. 5 наказу ГУНП в Черкаській області від 27.01.2020 № 233, яким заступнику начальника ГУНП в Черкаській області - начальнику слідчого управління полковнику поліції - ОСОБА_1 оголошено догану.

Позов мотивовано тим, що під час проведення службового розслідування, яким встановлено численні дисциплінарні порушення, що були допущені посадовими особами Уманського, Маньківського та Черкаського відділів поліції, позивача протиправно притягнули до відповідальності, оскільки належну відповідальність повинні нести безпосередні та прямі керівники, яким підпорядковуються вказані відділи поліції, а не заступник начальника ГУНП в Черкаській області - начальник слідчого управління полковник поліції Рогачов Євген Павлович. Позивач зазначив, що основним завданням на посаді позивача є організація здійснення підпорядкованими слідчими підрозділами ГУНП в Черкаській області досудового розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції України, організація взаємодії з іншими органами та підрозділами поліції в питанні розкриття вчинених злочинів їх ефективного розслідування. Також організовує проведення інвентаризації кримінальних проваджень та речових доказів у підрозділах ГУНП і слідчому управлінні ГУНП. При цьому вказав, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена. Вказав, що при проведенні службового розслідування дисциплінарною комісією була порушена процедура її проведення, оскільки службовим розслідуванням не встановлено винних осіб, а тому позов підлягає до задоволення.

Ухвалою судді від 10.03.2020 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у спрощеному позовному проваджені, з повідомленням, викликом сторін.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні щодо задоволення адміністративного позову заперечувала з підстав викладених у відзиві, зокрема зазначила, що 03.01.2020 ГУ НП в Черкаській області відповідно до ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту наказом № 12 призначено службове розслідування за протоколом наради керівництва Національної поліції від 26.12.2019 № 30 щодо недоліків службової діяльності ГУНП в Черкаській області, виявлених мобільними групами Національної поліції України. Службовим розслідуванням зокрема встановлено вчинення заступником начальника ГУНП в Черкаській області - начальником слідчого управління полковником поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.2 ч.3 ст.1, ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1,2 ч.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 13 функціональних обов`язків заступника начальника ГУНП, визначених Розподілом функціональних обов`язків між керівництвом Головного управління Національно поліції в Черкаській області, затвердженого наказом ГУНП в Черкаській області від 15.04.2019 № 920 (зі змінами), п. 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104, п.п.3 п.3 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570.

Під час проведення службового розслідування враховано, що неналежне виконання функціональних обов`язків ОСОБА_2 , в частині забезпечення збереження речових доказів у кримінальних провадженнях, має постійний характер, з огляду на те, що відповідно довідки Головного слідчого управління Національної поліції України від 23.10.2019 року № 27554/24/3/1-2019 «Про результати перевірки стану організації роботи підрозділів ГУНП в Черкаській області», яку було проведено з метою перевірки стану організації керівництвом ГУНП в Черкаській області роботи з розкриття та розслідування підлеглими контрольних, резонансних тяжких та особливо тяжких злочинів, а також інших кримінальних правопорушень, учинених на території Черкаської області та її ефективності, вказано наступні недоліки: перевіркою службових кабінетів в слідчому управлінні виявлені порушення вимог зберігання речових доказів, а саме: на підлозі, в картонних коробках, у шафах зберігаються речові докази по 8 кримінальним провадженням; в деяких підрозділах в порушення пункту 7 Порядку № 1104 приміщення для зберігання речових доказів не відповідають встановленим вимогам; в Черкаському відділі поліції та слідчому управлінні речові докази зберігаються в хаотичному порядку на стелажах та на підлозі, також такі речові докази, як наркотичні засоби та прекурсори у порушення п.7 Порядку № 1104, зберігаються разом з іншими речовими доказами, а не в сейфах та металевих шафах; в камерах зберігання речових доказів Корсунь-Шевченківського ВП, Смілянського ВП в порушення п.19 Порядку № 1104 зберігається вогнепальна зброя, бойові припаси та вибухівка, також в Корсунь - Шевченківському ВП виявлено дві бирки без речових доказів на яких маються нерозбірливі написи про вилучені бойові припаси, місцезнаходження яких на час перевірки не встановлено; в Черкаському ВГІ, Смілянському ВГІ та слідчому управлінні книги обліку речових доказів, в установленому порядку не зареєстровані, в Черкаському ВП з 2017 року речові докази не повертались і не знищувались, заходи щодо повернення або знищення не здійснювались, в слідчому управлінні ГУНП в Черкаській області речові докази останній раз приймалися на зберігання 25.03.2019; в Черкаському ВП виявлено факт зберігання речових доказів в кабінетах, а саме: пістолет ТТ, вибухові речовини, тротил ТНТ, пістолет СТАЛКЕР; в Канівському ВП під час вивчення кримінальних проваджень, виявлено факт невизнання та необлікування речових доказів, також перевіркою встановлено, що у всіх перевірених підрозділах поліції в книзі обліку, в порушення п. 10 Порядку № 1104, не зазначається дата вилучення речового доказу; перевіркою результатів інвентаризації кримінальних проваджень встановлено, що в актах інвентаризації вказано лише перелік речових доказів, які рахуються за слідчими підрозділами без зазначення їх наявності чи відсутності, вибірковою перевіркою речових доказів, які перебувають на зберіганні - виявлено факти не встановлення їх місцезнаходження.

Полковник поліції ОСОБА_1 не забезпечив належного контролю за станом усунення виявлених Головним слідчим управлінням НПУ у жовтні 2019 року недоліків, оскільки його управлінська роль обмежилась лише долученням до матеріалів службового розслідування довідки начальника Черкаського ВП про вжиття заходів по їх усуненню, що призвело, як показала наступна перевірка НПУ в грудні 2019 року, до недостовірності поданих до ГСУ НПУ відомостей (довідка ГУНП в Черкаській області від 18.12.2019 року № 13467/02/24/7 - 19 за підписом ОСОБА_1 , в якій зазначено, що буде вжито заходів щодо усунення недоліків та недопущення їх у подальшій службовій діяльності, що як, згодом показала перевірка мобільної групи НПУ, не відповідає дійсності).

На незадовільний рівень управлінської ролі заступника начальника ГУНП - начальника слідчого управління полковника ОСОБА_1 за дотриманням підрозділами поліції області вимог Порядку зберігання речових доказів свідчить і те, що полковником поліції ОСОБА_1 після перевірки Головного слідчого управління не ініційовано проведення позачергової перевірки речових доказів у Черкаському ВП ГУНП, не дана оцінка чи була проведена перевірка за 3 квартал 2019 року в даному слідчому підрозділі, яка проводиться керівником слідчого підрозділу (п. 16 Порядку № 1104), не проведена перевірка кримінальних проваджень на предмет їх наявності. З огляду на те, що позивачем не вжито належних та достатніх заходів по виправленню вищезазначених недоліків його управлінська діяльність є неефективною.

В судовому засіданні 15.06.2020 головуючий перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження та повідомив учасників процесу, що рішення у даній справі буде прийнято на протязі строку розгляду справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

ОСОБА_1 наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 28.02.2019 за №58 о/с призначений заступником начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області - начальником слідчого управління з 28.02.2019.

19.12.2019 мобільною групою Національної поліції України з метою вивчення стану дотримання законності, попередження надзвичайних подій серед особового складу здійснено перевірку Черкаського, Уманського відділів поліції та Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, під час якої виявлено ряд недоліків у службовій діяльності зазначених підрозділів.

За результатами перевірки до ГУНП в Черкаській області надійшла доповідна записка Національної поліції України «Про результати відпрацювання окремих ГУНП та їх відокремлених підрозділів» від 08.01.2020 № 51/12/6/01-2020, згідно якої найбільш суттєві недоліки службової діяльності виявлено у Черкаському відділі поліції ГУНП, особливо, що стосується зберігання речових доказів в кримінальних провадження, зокрема:

- у службовому кабінеті сектору логістики та матеріально-технічного забезпечення Черкаського відділу поліції виявлено склад речових доказів у кримінальних провадженнях, зокрема, 62 пакунки із вилученими наркотичними засобами, номерні знаки НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6, НОМЕР_7, 10 ампул із надписом «Димедрол», З ампули із надписом «Трамадол», картонну коробку із речовиною рослинного походження зеленого кольору у подрібненому стані, поліетиленовий пакет, в якому знаходилось 11 пакунків із рослинною речовиною у подрібненому стані, пластикову коробку із аналогічною речовиною та 3 предмети схожі на пістолети;

- на другому поверсі Черкаського відділу, в туалеті, за трубою виявлено 4 поліетиленові пакети із порошкоподібною речовиною білого кольору, а також паперовий згорток із речовиною рослинного походження зеленого кольору у подрібненому стані;

- в дивані, який знаходиться в коридорі на третьому поверсі виявлено поліетиленові пакети з вилученим одягом із плямами бурого кольору, пакети пошкоджені, будь-які бирки відсутні;

- в туалеті на третьому поверсі, в пакеті із сміттям виявлено пошкоджені пакунки із речовими доказами - гіпсовими зліпками слідів, змивами, вилученими під час огляду місця події.

03.01.2020 наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області №12 "Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії" призначено службове розслідування за протоколом наради керівництва Національної поліції від 26.12.2019 №30 щодо недоліків службової діяльності ГУ НП в Черкаській області, виявлених мобільними групами Національної поліції України.

27.01.2020 за результатами проведеного службового розслідування, начальником ГУ НП в Черкаській області затверджено висновок, згідно п. 6 якого необхідно притягти до дисциплінарної відповідальності заступника начальника ГУНП - начальника слідчого управління полковника поліції ОСОБА_1 у вигляді догани за вчиненні дисциплінарні проступки, що виразились в порушенні вимог п. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.2 ч.3 ст.1, ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1,2 ч.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 13 функціональних обов`язків заступника начальника ГУНП, визначених Розподілом функціональних обов`язків між керівництвом Головного управління Національно поліції в Черкаській області, затвердженого наказом ГУНП в Черкаській області від 15.04.2019 № 920 (зі змінами), п. 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104, п.п.3 п.3 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570.

Висновками службового розслідуванням встановлено, наступні порушення, а саме:

- перевіркою службових кабінетів в слідчому управлінні виявлені порушення вимог зберігання речових доказів, а саме: на підлозі, в картонних коробках, у шафах зберігаються речові докази по 8 кримінальним провадженням;

- в деяких підрозділах в порушення пункту 7 Порядку № 1104 приміщення для зберігання речових доказів не відповідають встановленим вимогам;

- в Черкаському відділі поліції та слідчому управлінні речові докази зберігаються в хаотичному порядку на стелажах та на підлозі, також такі речові докази, як наркотичні засоби та прекурсори у порушення п.7 Порядку № 1104, зберігаються разом з іншими речовими доказами, а не в сейфах та металевих шафах;

- в камерах зберігання речових доказів Корсунь-Шевченківського ВП, Смілянського ВП в порушення п.19 Порядку № 1104 зберігається вогнепальна зброя, бойові припаси та вибухівка, також в Корсунь - Шевченківському ВП виявлено дві бирки без речових доказів на яких маються нерозбірливі написи про вилучені бойові припаси, місцезнаходження яких на час перевірки не встановлено;

- в Черкаському ВП, Смілянському ВП та слідчому управлінні книги обліку речових доказів, в установленому порядку не зареєстровані, в Черкаському ВП з 2017 року речові докази не повертались і не знищувались, заходи щодо повернення або знищення не здійснювались, в слідчому управлінні ГУНП в Черкаській області речові докази останній раз приймалися на зберігання 25.03.2019;

- в Черкаському ВП виявлено факт зберігання речових доказів в кабінетах, а саме: пістолет ТТ, вибухові речовини, тротил ТНТ, пістолет СТАЛКЕР;

- в Канівському ВП під час вивчення кримінальних проваджень, виявлено факт невизнання та необлікування речових доказів, також перевіркою встановлено, що у всіх перевірених підрозділах поліції в книзі обліку, в порушення п. 10 Порядку № 1104, не зазначається дата вилучення речового доказу;

- перевіркою результатів інвентаризації кримінальних проваджень встановлено, що в актах інвентаризації вказано лише перелік речових доказів, які рахуються за слідчими підрозділами без зазначення їх наявності чи відсутності, вибірковою перевіркою речових доказів, які перебувають на зберіганні - виявлено факти не встановлення їх місцезнаходження.

За результатами перевірки мобільної групи НПУ найбільш суттєві недоліки службової діяльності виявлено у Черкаському ВП ГУНП, в тому числі по зберіганню речових доказів, які також були відображені ще у довідці Головного слідчого управління НПУ за результатами перевірки підрозділів поліції області у жовтні 2019 року.

Внаслідок встановлення порушень та на підставі результатів проведеного службового розслідування, затверджених висновком начальника ГУ НП в Черкаській області, 27.01.2020 прийнято наказ №233 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" згідно п. 5 якого, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Не погоджуючись із висновком ГУНП в Черкаській області від 27.01.2020 та наказом від 27.01.22020 №233, що були складені за результатами службового розслідування позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України від 2 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" (у відповідній редакції; надалі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (у відповідній редакції; надалі - Дисциплінарний статут).

За приписами частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту визначає поняття "службова дисципліна", як дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною другою цієї ж статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту вказує, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

При цьому, відповідно до пункту один, два статті 2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

За змістом частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно частини першої-другої статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті одинадцятої Дисциплінарного статуту).

Стаття дванадцята Дисциплінарного статуту встановлює визначення дисциплінарного проступку, згідно якого останній визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно частини першої, третьої та п`ятої статті тринадцятої Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до частини першої, другої статті чотирнадцятої Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Стаття дев`ятнадцята Дисциплінарного статуту визначає, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно частинами дев`ять, десять статті чотирнадцятої Дисциплінарного статуту, за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Таким чином, висновком службового розслідування в частині оцінки подій, що мали місце повно та у відповідності до Дисциплінарного статуту встановлено всі обставини справи, що є допустимим доказом в аспекті доведення правомірності наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача.

При чому, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок в межах статті 13 Дисциплінарного статуту, перебуває у межах дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

В контексті наведеного, суд звертає увагу, що відповідачем повно та всебічно зазначено у висновку службового розслідування про врахування тяжкості проступку, попередньої поведінки позивача, ставлення до виконання посадових обов`язків, з урахуванням відповідальності безпосередніх керівників.

Відповідно до розподілу функціональних обов`язків між керівництвом Головного управління Національної поліції в Черкаській області, затвердженого наказом ГУНП від 15.04.2019 № 920, заступник начальника ГУНП в Черкаській області - начальник слідчого управління полковник поліції ОСОБА_1.:

приймає рішення і дає доручення, вказівки з питань організації роботи органів досудового розслідування, які є обов`язковими для виконання слідчими слідчого управління, керівниками слідчих підрозділів, слідчими відділів та відділень поліції ГУНП, контролює їх виконання (пункт 7);

у межах своїх повноважень підписує доручення ГУНП організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання (пункт 9);

уживає заходів щодо зміцнення дисципліни і додержання законності працівниками слідчого управління та слідчих підрозділів відділів і відділень поліції ГУНП, діяльність яких координує і контролює особисто, несе персональну відповідальність за вказаний напрям роботи (пункт 13);

організовує проведення інвентаризації кримінальних проваджень та речових доказів у підрозділах ГУНП і слідчому управлінні ГУНП (пункт 16);

вживає інших заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчими підрозділами (пункт 19);

здійснює контроль та координацію діяльності слідчих підрозділів відділів і відділень поліції ГУНП області (пункт 38).

Згідно п. 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104, перевірка стану та умов зберігання речових доказів, правильності ведення документів щодо їх приймання та обліку проводиться щокварталу керівником слідчого підрозділу.

З висновку службового розслідування встановлено, що полковник поліції ОСОБА_1 не забезпечив належного контролю за станом усунення виявлених Головним слідчим управлінням НПУ у жовтні 2019 року недоліків, оскільки його управлінська роль обмежилась лише долученням до матеріалів службового розслідування довідки начальника Черкаського ВП про вжиття заходів по їх усуненню, що призвело, як показала наступна перевірка НПУ в грудні 2019 року, до недостовірності поданих до ГСУ НПУ відомостей (довідка ГУНП в Черкаській області від 18.12.2019 № 13467/02/24/7-19 за підписом ОСОБА_1 , в якій зазначено, що буде вжито заходів щодо усунення недоліків та недопущення їх у подальшій службовій діяльності, що як, згодом показала перевірка мобільної групи НПУ, не відповідає дійсності).

Разом з тим, на незадовільний рівень управлінської ролі заступника начальника ГУНП - начальника слідчого управління полковника ОСОБА_1 за дотриманням підрозділами поліції області вимог Порядку зберігання речових доказів свідчить і те, що полковником поліції ОСОБА_1 після перевірки Головного слідчого управління не ініційовано проведення позачергової перевірки речових доказів у Черкаському ВП ГУНП, не дана оцінка чи була проведена перевірка за 3 квартал 2019 року в даному слідчому підрозділі, яка проводиться керівником слідчого підрозділу (п. 16 Порядку № 1104), не проведена перевірка кримінальних проваджень на предмет їх наявності.

З огляду на те, що позивачем не вжито належних та достатніх заходів по виправленню вищезазначених недоліків його управлінська діяльність є неефективною.

Вказане свідчить про відсутність плановості, організованості, відсутності контролю та координації підпорядкованих слідчих підрозділів, відділів та відділень з боку полковника поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства України перевірка кримінальних проваджень, а відповідно і речових доказів є виключною компетенцією слідчих, в тому числі заступника начальника ГУНП - начальника слідчого управління полковника ОСОБА_1 .

Суд звернув увагу, що оскаржуване рішення прийнято з урахуванням того, що за результатами перевірки Головного слідчого управління в жовтні 2019 році за аналогічні порушення службової дисципліни заступник начальника ГУНП - начальник слідчого управління полковник ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не притягувався.

Правова позиція висловлена у постанові Верховного суду від 17.07.2019 по справі №806/2555/17 підтверджує правомірність дій ГУНП в Черкаській області щодо проведення службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача - ОСОБА_1 .

Отже, пункт 5 наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області №233 від 27.01.2020 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" є правомірним.

Щодо посилання позивача, що за дисциплінарні проступки, що були допущені особами Уманського, Маньківського та Черкаського ВП за які повинні нести відповідальність їх безпосередні керівники то предметом позову є визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності в частинні що стосується ОСОБА_1 , а встановлення підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності інших керівників не стосується предмету позову та виходить за межі позовних вимог.

Стосовно посилання позивача, що в матеріалах справи відсутні пояснення начальника ГУНП в Черкаській області як прямого(безпосереднього) керівника позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до Дисциплінарного статуту начальником ГУНП в Черкаській області затверджується висновок про притягнення до дисциплінарної відповідальності та видається наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Наказ є формою реалізації повноважень керівника, а тому керівник затверджуючи висновок та видаючи наказ висловив свою позицію щодо порушення позивачем дисципліни.

Щодо посилання позивача, на те, що основним його завданням є організація здійснення підпорядкованими слідчими підрозділами ГУНП в Черкаській області досудового розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції України, організація взаємодії з іншими органами та підрозділами поліції в питанні розкриття вчинених злочинів їх ефективного розслідування та організації щорічної інвентаризації речових доказів, суд зазначає, що відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України та п. 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження - перевірка стану та умов зберігання речових доказів, правильності ведення документів щодо їх приймання та обліку проводиться щокварталу керівником слідчого підрозділу. Крім того, не можливо забезпечити ефективне розслідування кримінальних проваджень без належного контролю за збереженням речових доказів.

В рамках проведеного службового розслідування встановлені обставини справи, необхідні для визначення виду дисциплінарного стягнення, зокрема, факт вчинення проступку встановлено і доводи позивача цього не спростовують.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства не є забезпечення ефективності державного управління, а є гарантування дотримання прав особи та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Враховуючи зазначене, у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити повністю.

Згідно з частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 78 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем надано достатні докази щодо обгрунтованості прийнятого рішення.

Розподіл судових витрат згідно статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.М. Гарань