Справа № 640/17421/19
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби (правонаступник Київської міської митниці Державної фіскальної служби) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2020 у справі за адміністративним позовом приватного підприємства «Акрілат-Хімконтракт» до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ПП «Акрілат-Хімконтракт» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визначення коду товару від 14.08.2019 № КТ-UA-2019

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2020 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Київська митниця Держмитслужби (правонаступник Київської міської митниці Державної фіскальної служби) звернулось із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 07.02.2017 між фірмою «REMONDIS Medison GmbH» (Німеччина) - продавець і приватним підприємством «Акрілат-Хімконтракт» - покупець укладено контракт №RM-ACR-170207 та додаток №42 від 02 липня 2019 року до контракту № RM- ACR-170207 від 07.02.2017, згідно з якими продавець зобов`язується поставити і продати, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити розчинник регенерований торгової марки «Destillan Cumol RE-00-8-1» вагою 6800 кг.

Для митного оформлення (митна декларація № UА100010/2019/340022) позивачем були подані всі товаросупроводні документи а саме:

- міжнародна автомобільна накладна (CMR) № AI 115309 від 02 липня 2019 pоку;

- інвойс/рахунок № 1009337 від 02 липня 2019 pоку;

- пакувальний лист № 924761 від 02 липня 2019 pоку;

- контракт між REMONDIS Medison GmbH» та ПП «Акрілат-Хімконтракт» №RM-ACR-170207 від 07 липня 2017 pоку;

- додаток № 42 до контракту від 02 липня 2019 pоку;

- сертифікат якості від виробника від 02 липня 2019 pоку;

- експортна митна декларація країни відправлення №MRN 19DE26E6 від 02 липня 2019 року;

- додаток № 82 до страх, договору від 04 липня 2019 року;

- довідка №б/н про транспортні витрати до кордону України (для автомобіля № АА4185КО/ААЮ75ХО, що належить ПП «Акрілат-Хімконтракт») від 08 липня 2019 року.

Позивачем 08 липня 2019 року до митного пункту «Західний» Київської митниці подану електрону митну декларацію для митного контролю та митного оформлення №UA10010/2019/340022 на товар «Destillan Cumol RE-00-8-1».

В описі товару (графа 31 ВМД) позивач зазначив: « 1.Органічні ароматична хімічні сполука, «Destillan Cumol RE-00-8-1» (Cumene; Cumol; Isopropylbenzene; 2-Phenylpropane; (1-Methylethyl) benzene; Isopropylbenzol; Benzene). Хім. формула C6H5CH (CH3). CAS 98- 82-8. Продукт являє собою рідину на основі кумолу - 79,0%, з домішками бензину С6 -0,5% та KWS Gem (С9-С11)-20,5%. CAS №98-82-8.

Безбарвна горюча рідина з запахом бензолу, практично нерозчинна у воді (менше 0,01%). Налив в автоцистерну, вагою 6800 кг. Використовується для технічної, та лакофарбової промисловості. Не для медичного використання,без вмісту прекурсорів, наркотичних та психотропних речовин! Не входить до переліку яких визначено ПКМУ №770 від 06.05.2000 р. Не в аерозольній упаковці. Не кормова добавка! Не для військового призначення! Фірма виробник: REMONDIS Medison GmbH. Країна виробництва EU.»

Код товару за декларацією (графа 33 ВМД): .

Однак, в повідомленні від митниці позивачу від державного інспектора Шостак Н.С., м/п «Західний» Київської митниці ДФС, вказано: «З метою забезпечення дотримання вимог статті 338 МКУ необхідно провести митний огляд товарів 08 липня 2019 року о 13:00 (100-001-1-1) СТЗ та MC ПАТ «КАТП-13054» за адресою: м. Київ вул. Малинська, 20, та взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД».

08 липня 2019 року відібрані зразки розчинника «Destillan Cumol RE-00-8-1» (код УКТЗЕД: ) та направлені до Департаменту податкових та митних експертиз (м. Київ, пр-кт С.Бандери, 8а) для проведення досліджень з метою ідентифікації товару разом із митною декларацією № UA 100010/2019/340022.

Департаментом податкових та митних експертиз ДФС (ДПМЕ ДФС) складено висновок №135 від 09 серпня 2019 року, на підставі якого відділом класифікації товарів Київської митниці ДФС 14 серпня 2019 року прийнято рішення про визначення коду товару № KT-UA-2019, відповідно до якого товар, що оформлюється відповідно до митної декларації №UA100010/2019/340022, має такі характеристики:

«Суміш ароматичних сполук, «Destillan Cumol RE-00-8-1» являє собою прозору безбарвну рідину, що містить в своєму складі: ароматичні вуглеводні 99,18 мас.% (в т.ч. етилбензолу - 0,04 мас.%, м-п-ксилолу - 0,17 мас.%. о-ксилолу - 0,07 мас.%, С9+ ароматичні вуглеводні - 98,90 мас.%); трет-бутанолу - 0,92 мас.%.

Вміст ізопропілбензолу 80,30+/-0,57мас.%, пропілбензолу 5,90+/-0,01 мас.%. Густина при 15 град.С становить 865,1 кг/м. Температура спалаху в закритому тиглі становить 32 град.С. Температура початку кипіння -116 град.С, температура кінця кипіння - 169 град.С. та встановлено код УКТ ЗЕД .

На підставі зазначеного рішення позивачу видана картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА100010/2019/00931.

Позивач 15 серпня 2019 року подав до митного оформлення нову митну декларацію № UA100010/2019/346339 та доплатив акцизний збір із розрахунку 213,5 EUR за тис, л.

Однак, вищезазначене рішення позивач вважає неправомірним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що у відповідача не було законодавчо визначених підстав для здійснення самостійної класифікації товарів, оскільки оскаржуване рішення про визначення коду товару не містить ані належного обґрунтування щодо зміни коду УКТ ЗЕД, ані конкретизації класифікаційних ознак товару, а також, що навіть проведене експертне дослідження, задля якого у позивача було відібрано зразки імпортованого товару не встановило таких характеристик товару, які б унеможливлювали здійснення його класифікації за УКТ ЗЕД та/або підтверджували наявність підстав для його класифікації за УКТ ЗЕД .

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції з ненаданням належної оцінки нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення, судом порушено правильність застосування норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Пунктом 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30 травня 2012 року № 650, встановлено, що класифікація товару це визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Згідно з пунктом 4 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30 травня 2012 року № 650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

Як вірно було встановлено судом першої інстанції, у рішенні про визначення коду товару від 14.08.2019 № КТ-UA-2019 Київською міською митницею ДФС вказано, що у митній декларації опис товару складено як: « 1.Органічні ароматична хімічні сполука, «Destillan Cumol RE-00-8-1» (Cumene; Cumol; Isopropylbenzene; 2-Phenylpropane; (1-Methylethyl) benzene; Isopropylbenzol; Benzene). Хім. формула C6H5CH (CH3). CAS 98- 82-8. Продукт являє собою рідину на основі кумолу - 79,0%, з домішками бензину С6 -0,5% та KWS Gem (С9-С11)-20,5%. CAS №98-82-8.

Безбарвна горюча рідина з запахом бензолу, практично нерозчинна у воді (менше 0,01%). Налив в автоцистену, вагою 6800 кг. Використовується для технічної, та лакофарбової промисловості. Не для медичного використання,без вмісту прекурсорів, наркотичних та психотропних речовин! Не входить до переліку яких визначено ПКМУ №770 від 06.05.2000 р. Не в аерозольній упаковці. Не кормова добавка! Не для військового призначення! Фірма виробник: REMONDIS Medison GmbH. Країна виробництва EU.».

У той час як, згідно з висновком від 09.08.2019 № 135 суміш ароматичних сполук,«Destillan Cumol RE-00-8-1» являє собою прозору безбарвну рідину, що містить в своєму складі: ароматичні вуглеводні 99,18 мас.% (в т.ч. етилбензолу - 0,04 мас.%, м-п-ксилолу - 0,17 мас.%. о-ксилолу - 0,07 мас.%, С9+ ароматичні вуглеводні - 98,90 мас.%); трет-бутанолу - 0,92 мас.%.

Вміст ізопропілбензолу 80,30+/-0,57мас.%, пропілбензолу 5,90+/-0,01 мас.%. Густина при 15 град.С становить 865,1 кг/м. Температура спалаху в закритому тиглі становить 32 град.С. Температура початку кипіння -116 град.С, температура кінця кипіння - 169 град.С».

Згідно зі статтею 67 Митного кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 Митного кодексу України визначено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з частинами першою, другою та сьомою статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

У відповідності до пунктів 2, 3, 15 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Форма рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та порядок його прийняття митними органами визначаються Мінфіном.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України - це систематизований згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України. Товарною номенклатурою Митного тарифу України є Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), яка базується на Гармонізованій системі опису та кодування товарів.

Для уникнення неправильної класифікації (присвоєння товару класифікаційного коду, який не відповідає цьому товару і суперечить вимогам товарної номенклатури) необхідно враховувати те, що товарна номенклатура складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів, груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група, позиція, підпозиція, категорія, підкатегорія) та їх цифрове позначення - код товарів з зазначенням товарного коду).

Класифікація товарів згідно з УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням визначальних характеристик товару та Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД.

У відповідності до пункту 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте, в разі якщо кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до пункту 4 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до Митного тарифу України, що є додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII, до групи 27 відносяться: палива мінеральні; нафта і продукти її перегонки; бітумінозні речовини; воски мінеральні.

Ця група не включає:(a) органічні сполуки визначеного хімічного складу, крім чистих метану і пропану товарної позиції 2711; (b) лікарські засоби товарної позиції 3003 або 3004; або (c) змішані ненасичені вуглеводні товарних позицій 3301, 3302 або 3805.

У товарній позиції 2710 термін «нафта або нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід (мінералів)» означає не тільки нафту та нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід, але і аналогічні продукти, а також продукти, що містять передусім змішані ненасичені вуглеводні. Ці продукти можуть бути одержані будь-яким способом за умови, що маса неароматичних складових частин перевищує масу ароматичних.

Однак, цей термін не означає рідкі синтетичні поліолефіни, менш як 60 об. % яких методом дистиляції при низькому тиску переганяється при температурі 300 °С, після приведення температури до тиску 1013 мбар (група 39).

Як зазначено у Примітці до товарних підпозицій у товарних підпозиціях 2707 10, 2707 20, 2707 30 і 2707 40 терміни «бензол», «толуол», «ксилол» і «нафталін» означають продукти, що містять більш як 50 мас. % відповідно бензолу, толуолу, ксилолу, нафталіну.

У той же час, група 29 включає в себе органічні хімічні сполуки; вуглеводнi та їх галогенованi, сульфованi, нiтрованi або нiтрозованi похiднi.

До підгрупи 2902 входять вуглеводнi циклiчнi: - циклани (циклоалкани), циклени (циклоалкeни) та циклотерпени, код 2902 90 00 00 мають речовини - iншi.

Відповідно до пункту 1 до Примітки, якщо в контексті не обумовлено інше, до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі органічні сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішок;

(b) суміші двох або більше ізомерів тієї самої органічної сполуки (які містять або не містять домішок), за винятком сумішей ізомерів ациклічних вуглеводнів (крім стереоізомерів), насичених або ненасичених (група 27);

(c) продукти товарних позицій 2936-2939 або прості ефіри цукрів, ацеталі цукрів та складні ефіри цукрів та їх солі товарної позиції 2940, або продукти товарної позиції 2941, із визначеним або невизначеним хімічним складом;

(d) продукти, зазначені у пунктах (a), (b) або (c), розчинені у воді;

(e) продукти, зазначені у пунктах (a), (b) або (c), розчинені в інших розчинниках, за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою їх зберігання або транспортування, із збереженням властивостей зазначених продуктів, що не допускає їх використання для інших цілей, що відрізняються від традиційних;

(f) продукти, зазначені у пунктах (a), (b), (c), (d) або (e), з доданням стабілізуючих речовин (включаючи агент (добавку), що запобігає злежуванню), необхідних для їх зберігання або транспортування;

(g) продукти, зазначені у пунктах (a), (b), (c), (d), (e) або (f), із доданням протипилового засобу або барвника чи духмяної речовини з метою забезпечення безпеки або для полегшення їх ідентифікації, із збереженням властивостей зазначених продуктів, що не допускає їх використання для інших цілей, що відрізняються від традиційних;

(h) такі продукти, розведені до стандартних концентрацій для виробництва азобарвників: солі діазонію, речовини, що вступають у реакцію сполучення з цими солями, аміни, що діазотуються, та їх солі.

Згідно з пунктом 3 Примітки товари, які можуть бути включені до двох або більше товарних позицій цієї групи, повинні зазначатися в товарній позиції, останній за порядком зростання номерів кодів у зазначеній групі.

Відповідно до пункту 1 Примітки до товарних підпозицій у будь-якій товарній позиції цієї групи похідні хімічної сполуки (або групи хімічних сполук) повинні включатися до тієї ж самої підпозиції, що і сама сполука (або група сполук), за умови, що вони спеціально не включаються ні до якої іншої підпозиції та не існує залишкової підпозиції, яка називається «інші», серед підпозицій, що розглядаються.

Враховуючи вищенаведені положення нормативно-правових актів, а тоакож висновок від 09.08.2019 управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Департаменту податкових та митних експертиз Державної фіскальної служби № 135, сертифікат якості, експортну митну декларацію країни відправлення, колегія суддів зазначає, що характеристики товару, які встановлені відповідачем відповідають тим характеристикам, які визначені виробником (постачальником) щодо спірного товару - «Destillan Cumol RE-00-8-1» (Кумол (Ізопропілбензол) в сертифікаті якості.

Більше того, виробник (постачальник) визначає задекларований товар за кодом УКТ ЗЕД і зазначає це в Експортній митній декларації країни відправлення № MRN 19DE26E6 від 02.07.2019, тоді ж як відповідач визначив для задекларованого товару код УКТ ЗЕД .

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач вірно відніс ввезений за ВМД від 08.07.2019 № UA100010/2019/340022 товар «Суміш ароматичних сполук, «Destillan Cumol RE-00-8-1» до коду за УКТЗЕД , у зв`язку із чим рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 14.08.2019 № КТ-UA-2019 є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Щодо клопотання приватного підприємства «Акрілат-Хімконтракт» про стягнення з відповідача витрат на правову (правничу) допомогу у розмірі 16 800, 00 грн., колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Пунктом 1 частини третьої статті 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

За змістом частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

На підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 826/1216/16.

Колегія суддів зауважує, що позивачем, ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції, не було надано, зокрема, договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), що унеможливлює надання оцінки наданих позивачем документів на підтвердження витрат на правову допомогу, та що свідчить про безпідставність поданого клопотання ПП «Акрілат-Хімконтракт» про стягнення з відповідача витрат на правову (правничу) допомогу у розмірі 16 800, 00 грн., у зв`язку із чим у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби (правонаступник Київської міської митниці Державної фіскальної служби) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2020 - без змін.

У задоволенні клопотання приватного підприємства «Акрілат-Хімконтракт» про стягнення з відповідача витрат на правову (правничу) допомогу - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.

Шурко О.І.