Справа № 620/1123/20
Суддя: Баргаміна Н.М.
Дата ухвалення: 2020-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2020 року Чернігів Справа № 620/1123/20

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі:

судді Баргаміної Н.М.,

при секретарі Федорок К.М.,

за участю представника позивача Треньова А.М., Коваленка В.В., представника відповідача Дяченко Р.М., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області про визнання незаконними та скасування постанови та приписів,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» звернулось до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області про визнання незаконними та скасування постанови відповідача № 3/476 від 12.03.2020 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, приписів № 16, 17 від 03.03.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил.

В обґрунтування своїх вимог позивачем зазначено, що складені відповідачем документи є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки повноваження відповідача не розповсюджуються на діяльність автомобільних газозаправних пунктів, якщо немає будівництва. Вказує, що автомобільний газозаправний пункт модульного типу (далі - АГЗП) не належить до об`єктів будівництва та дозвіл Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області на його розташування не потрібний, а сам позивач не є суб`єктом містобудування. Також вказує на порушення відповідачем процедури проведення перевірки та розгляду справи.

Відповідач подав відзив на позов, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позову, оскільки за результатами проведеної на підставі звернення Управління Служби безпеки України в Чернігівській області перевірки об`єкта будівництва АГЗС Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» було складено акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, протокол про адміністративне правопорушення, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил. Вказує, що в подальшому винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення за експлуатацію об`єкта будівництва АГЗП по вул. Фермерська, 1 в с. Киселівка, Чернігівського району, Чернігівської області не прийнятого в експлуатацію, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із середніми наслідками (СС2). Зазначає, що розміщення виконаного цілісним заводським виробом стаціонарного заправника газом на раніше введеній в експлуатацію автомобільній заправній станції є її реконструкцією, здійснення якої в силу закону відноситься до будівельних робіт і потребує отримання дозволу органу державного архітектурно- будівельного контролю.

Позивачем було надано відповідь на відзив, в якій вказав, що Державний класифікатор ДК 018-2000 не містить в переліку будівель та споруд такого об`єкту, як АГЗП, належність АГЗП до об`єктів підвищеної небезпеки не робить його об`єктом нерухомості. Вказує, що незаконність експлуатації АГЗП спростовується наявністю у позивача дозвільних документів на експлуатацію об`єкту та ліцензії ДФС на право роздрібної торгівлі. Також зазначає, позивач лише орендує об`єкт та відповідно не являється суб`єктом містобудування.

Відповідачем було подано заперечення, в яких зазначено, що будь-які дозвільні документи на експлуатацію АГЗП по вул. Фермерська, 1 в с. Киселівка, Чернігівського району, Чернігівської області не надавались, а тому експлуатується незаконно.

Процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 21.05.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, викликано в якості свідка ОСОБА_1 ; ухвалою суду від 21.05.2020 було продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів; ухвалою суду від 11.06.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, було відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи - Головного управління ДФС у Чернігівській області.

Вислухавши пояснення представників сторін, допитавши свідка, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» (далі - ТОВ «ЛПГ Рітейл») зареєстровано в якості юридичної особи 15.05.2015, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. За реєстраційними даними, основними видами діяльності товариства є: 47.30 роздрібна торгівля пальним (а.с. 9).

Згідно договору оренди № 15 -САР-Киселівка від 18.05.2018 позивач орендує у ПП «Приват інвест» земельну ділянку площею 0,05 га та розміщений на ній автомобільний газозаправний пункт (АГЗП) модульного типу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, с. Киселівка, вулиця Фермерська, 1 (а.с. 13-15).

18.07.2019 ТОВ «ЛПГ Рітейл» Управлінням Держпраці у Чернігівській області надано дозвіл № 174.19.74 на експлуатацію устаткування, а саме автомобільного газозаправного пункту за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, с. Киселівка, вулиця Фермерська, 1, зі строком дії з 18.07.2019 по 18.07.2024 (а.с. 18).

Також позивачу Управлінням Держпраці у Чернігівській області надано дозвіл № 008.19.74 на виконання газонебезпечних робіт та робіт у вибухопожежонебезпечних зонах за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, с. Киселівка, вулиця Фермерська, 1 зі строком дії з 14.01.2019 по 14.01.2024 (а.с. 19).

Крім того, Головним управлінням ДФС у Чернігівській області надано позивачу ліцензію на право роздрібної торгівлі пальним за адресою місця торгівлі: Чернігівська область, Чернігівський район, с. Киселівка, вулиця Фермерська, 1 терміном дії з 01.07.2019 по 01.07.2024 (а.с. 16).

02.01.2020 Управління Служби безпеки України в Чернігівській області звернулось до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області з листом № 74/8/2-13нт, в якому у зв`язку з отриманням інформації щодо функціонування на території регіону АЗС/АГЗП з ознаками порушень вимог чинного законодавства, в тому числі з порушеннями архітектурно-будівельних вимог під час їх будівництва та експлуатації просило розглянути пропозицію щодо проведення перевірки викладених фактів, зокрема, за адресою Чернігівська область, Чернігівський район, с. Киселівка, вул. Фермерська, 1, де здійснюється діяльність АГЗС ТОВ «ЛПГ Рітейл», на яких реалізується скраплений газ (а.с 95).

На підставі направлення для проведення позапланового заходу № 29 від 25.02.2020, виданого згідно наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 06.02.2020 № 316, головним інспектором будівельного нагляду Ющенком В.М. з залученням головного інспектора СТБ ВЗНС УДСНС України в Чернігівській області Мацонкова В.С., було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівництво АГЗП/АЗК по вул. Фермерська, 1, с. Киселівка, Чернігівський район, Чернігівська область», замовник ТОВ «ЛПГ Рітейл», у зв`язку з чим складено акт від 03.03.2020 № 29, в якому зафіксовано експлуатацію об`єкта будівництва АГЗП по вул. Фермерська, 1 в с. Киселівка, Чернігівського району, Чернігівської області, не прийнятого в експлуатацію, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із середніми наслідками (СС2) (а.с. 31-42, 93).

Також відповідачем складено приписи № 16, 17 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.03.2020, якими зобов`язано усунути виявлені порушення, а саме: зупинити експлуатацію АГЗП/АЗК по вул. Фермерська, 1, с. Киселівка, Чернігівський район, Чернігівська область з 03.03.2020, та усунути порушення у відповідності до вимог чинного законодавства до 03.05.2020 (а.с. 46-49).

Крім того, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.03.2020, згідно якого встановлено експлуатацію об`єкта будівництва АГЗП по вул. Фермерська, 1 в с. Киселівка, Чернігівського району, Чернігівської області, не прийнятого в експлуатацію, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із середніми наслідками (СС2), що є порушенням частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461. Розгляд справи призначено на 12.03.2020 на 11:00 (а.с. 43-44).

На вищевказані акт, приписи та протокол позивачем було подано заперечення від 11.03.2020 (а.с. 50-51).

На підставі вищевказаних акту № 29 від 03.03.2020, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.03.2020, заперечень позивача від 11.03.2020 головним інспектором будівельного нагляду Ющенком В.М. винесено постанову № 3/476 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.03.2020, відповідно до якої встановлено експлуатацію об`єкта будівництва АГЗП по вул. Фермерська, 1 в с. Киселівка, Чернігівського району, Чернігівської області, не прийнятого в експлуатацію, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із середніми наслідками (СС2), чим порушено частину восьму статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, підприємство визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 3 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 777740,00 грн. (а.с 52-53).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Спеціальним законом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон).

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 2 Закону замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Частинами першою та другою статті 26 Закону передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Згідно частини першої статті 41 Закону державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до частин другої, третьої статті 41 Закону орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають, серед іншого, право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (абзац одинадцятий пункту 7 Порядку № 553).

В силу пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16 Порядку № 553).

Згідно пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Пунктом 20 Порядку № 553 передбачено, що протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Так, частина восьма статті 39 Закону передбачає, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Абзацом 3 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, зазначена норма закону передбачає відповідальність за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тими, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно.

Як встановлено судом, підставою для накладення штрафу на позивача слугувала експлуатація об`єкта будівництва АГЗП по вул. Фермерська, 1 в с. Киселівка, Чернігівського району, Чернігівської області, не прийнятого в експлуатацію, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із середніми наслідками (СС2).

Відповідно до пункту 1 Державного класифікатора будівель і споруд, затвердженого і введеного в дію наказом Держстандарту України від 17.08.2000 № 507, будівлі - це споруди, що складаються з несучих та огороджувальних або сполучених (несуче-огороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для проживання або перебування людей, розміщення устаткування, тварин, рослин, а також предметів. До будівель відносяться: житлові будинки, гуртожитки, готелі, ресторани, торговельні будівлі, промислові будівлі, вокзали, будівлі для публічних виступів, для медичних закладів та закладів освіти та т. ін.

Згідно пункту 3.2 ДБН В.2.5-20:2018 «Газопостачання», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.11.2018 №305 та який набрав чинності 01.07.2019, автомобільний газозаправний пункт СВГ (АГЗП) - це комплекс, призначений для заправки газобалонних автомобілів СВГ, в складі якого не передбачаються будинки та приміщення для обслуговування автомобілів, водіїв та пасажирів та інші допоміжні будинки.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 26.06.2018 у справі № 816/1533/17 зазначив, що відповідно до пункту 11 Положення про Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.04.2014 № 197, для розгляду наукових рекомендацій та проведення фахових консультацій з основних питань діяльності у Мінрегіоні можуть утворюватися постійні або тимчасові консультативні, дорадчі та інші допоміжні органи. Рішення про утворення чи ліквідацію колегії, інших постійних або тимчасових консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів, їх кількісний та персональний склад, положення про них затверджує Міністр.

В межах зазначених вище повноважень наказом Міністерства від 23.09.2011 № 208 (із змінами і доповненнями) (далі - наказ Міністерства № 208) створено науково-технічну раду (далі - НТР), що є постійно діючим дорадчим органом Міністерства, який утворюється для професійного колегіального розгляду наукових і технічних питань, що належать до компетенції Міністерства. У підпунктах 2.2.2 пункту 2.2 наказу Міністерства № 208 визначено, що НТР відповідно до покладених на неї завдань розглядає проекти методичних рекомендацій з питань, що належать до її компетенції, а також обґрунтовані відхилення від будівельних норм, що забезпечують дотримання встановлених вимог безпеки до будівель і споруд у спосіб, не передбачений будівельними нормами (за необхідності, яка визначається рішенням секції).

Діючи в межах повноважень, наданих наказом Міністерства № 208, зокрема, щодо розгляду методичних рекомендацій, НТР рішенням від 10.12.2015 № 88 схвалило методичний посібник «Деякі особливості визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» (далі - методичні рекомендації). У вступі до вказаного методичного посібника зазначено, що «Директивою Ради Європейського Союзу 89/106/ЄЕС, прийнятою у 1988 році, країнам, що входять до складу Євросоюзу, було запропоновано новий підхід до питань технічного регулювання будівельної діяльності. З прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 20.12.2006 № 1764 «Про затвердження Технічного регламенту будівельних виробів, будівель і споруд» Україна зробила перший практичний крок на шляху приєднання до європейських принципів технічного регулювання. У першу чергу це стосувалося забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ. Наразі в Україні поряд з національною функціонує європейська гілка нормативної бази, основою якої є запровадження розрахунку будівельних конструкцій за Єврокодами. … Однак практичне застосування замовниками, проектувальниками, експертними організаціями, центральними та місцевими органами, що здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, зазначених законодавчих та нормативних актів і документів виявило цілу низку питань, які потребують детальних пояснень та прикладів. … Виходячи з викладеного, авторський колектив поставив за мету підготувати Методичний посібник, який на практиці став би путівником на шляху створення прозорого та зрозумілого механізму забезпечення надійності й безпечної експлуатації об`єктів будівництва».

У главі 2.6 методичних рекомендацій зазначено, що «контейнерні АЗС, виготовлені як цілісний заводський виріб відповідно до затверджених у встановленому порядку технічних умов з обов`язковим забезпеченням системами блискавкозахисту, очищення стоків тощо та розміщені на ділянці, забезпеченій інженерною інфраструктурою, що дає можливість підключення та функціонування АЗС без виконання будівельних робіт, не є об`єктом будівництва».

Таким чином, розміщення АЗГП не є об`єктом будівництва, не підлягає прийняттю в експлуатацію, а повноваження відповідача не розповсюджуються на діяльність АГЗП, якщо відсутній факт будівництва об`єкта.

Суд зазначає, що позивач, в даному випадку, не є суб`єктом містобудування в розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки не виконує жодних підготовчих або будівельних робіт, не є замовником будівництва, а лише орендує АГЗП модульного типу.

Аналогічна позиція, що орендар об`єкту не є суб`єктом містобудування в розумінні частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» , викладена в постановах Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 804/2417/16 та від 24.04.2019 у справі № 804/3355/16.

Суд не приймає до уваги посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 823/1850/16, в якій було сформовано правовий висновок про те, що розміщення виконаного цілісним заводським виробом стаціонарного заправника газом на раніше введеній в експлуатацію автомобільній заправній станції є її реконструкцією, здійснення якої в силу закону відноситься до будівельних робіт і потребує отримання дозволу органу державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки в межах даної справи не відбувалось реконструкції раніше введеної в експлуатацію АЗС, розміщення АГЗП було здійснено на окремій земельній ділянці, а тому висновки Верховного Суду в такій справі не є релевантними до даної справи.

Щодо посилання позивача на порушення процедури проведення перевірки, то суд зазначає, що позивачем не надано жодних доказів вчиненням позивачем дій щодо недопущення головного інспектора будівельного нагляду Ющенка В.М. до проведення перевірки.

Вищенаведені норми свідчать про наявність у посадової особи органів державного архітектурно-будівельного контролю законних підстав для початку проведення розглядуваної перевірки, зокрема, із залученням до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади.

При цьому, законодавством не передбачено видачу направлення для осіб, залучених до проведення перевірки.

Відтак, доводи позивача про те, що позапланова перевірка була здійснена із порушенням вимог чинного законодавства не знайшли свого підтвердження.

Щодо зазначення в постанові від 12.03.2020 № 3/476 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності про заслуховування під час розгляду справи заступник начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області ОСОБА_1, то суд вважає за необхідне заначити наступне.

Згідно пункту 2 статті 3 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені, зокрема, органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Так, в судовому засіданні був допитаний свідок, заступник начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області ОСОБА_1 , який зазначив, що під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду Ющенком В.М. було лише надано матеріали справи для огляду, у розгляді справи участі не приймав.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 № 735).

Так, суд зазначає, що процедура розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбачена вищевказаним порядком, не передбачає участі в ній інших посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, ніж тієї, до повноважень якої належить розгляд справ, яким, в даному випадку, є головний інспектор будівельного нагляду.

Разом з тим, суд зазначає, що, в даному випадку, вказаний дефект оскаржуваного рішення не пов`язаний зі змістом та суттю встановлених під час державного нагляду (контролю) обставин.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про протиправність спірної постанови № 3/476 від 12.03.2020 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності та наявності правових підстав для її скасування.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними та скасування приписів № 16, 17 від 03.03.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил, то суд зазначає, що, враховуючи встановлену судом відсутність з боку Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також те, що приписи про усунення порушення вимог законодавства видаються саме суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, вказані приписи також є протиправними, порушують права позивача, а тому підлягають скасуванню.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Тому, за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» підлягає стягненню сплачений ним при поданні позовної заяви судовий збір в розмірі 15870,11 грн.

Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» (вул. Коцюбинського, буд. 49-а, к. 206, м. Чернігів, 14000, ) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області (просп. Миру, 21-а, м. Чернігів, 14006) про визнання незаконними та скасування постанови та приписів задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області № 3/476 від 12.03.2020 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправними та скасувати приписи № 16, 17 від 03.03.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Чернігівській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ Рітейл» судові витрати в розмірі 15870,11 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 13.08.2020.

Суддя Н.М. Баргаміна