Справа № 9901/203/19
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

11 серпня 2020 року

Київ

справа №9901/203/19

адміністративне провадження №П/9901/203/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді - Стрелець Т.Г.,

суддів: Бевзенка В.М., Шарапи В.М., Данилевич Н.А., Желтобрюх І.Л.,

за участю:

секретаря судового засідання: Приходько Н.І.

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Подосінова А.О.,

представника відповідача - Кіцнака П.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. 19 квітня 2019 року на адресу Верховного Суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі також - позивач, ОСОБА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (надалі також - відповідач, КДКП, Комісія) про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 27 лютого 2019 року № 70дп-19 "Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_1 ".

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА

2. Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, вважає, що рішення відповідача про накладення дисциплінарного стягнення є протиправним, винесеним з порушенням норм чинного законодавства України та таким, що підлягає скасуванню.

Зокрема, ОСОБА_1 вказує, що станом на 27 лютого 2019 року (дата прийняття оскаржуваного рішення) до матеріалів дисциплінарного провадження КДКП не було долучено листа про можливість розголошення відомостей, які містяться в матеріалах кримінального провадження, в обсязі, необхідному для прийняття рішення у дисциплінарному провадженні. Таким чином, висновки КДКП не ґрунтуються на належних доказах. У тексті рішення надана правова оцінка доводам представників прокуратури, доводам, зазначеним у дисциплінарній скарзі та висновку про наявність дисциплінарного проступку, при цьому, не надано жодної оцінки письмовим поясненням позивача від 01 листопада 2018 року та доводам захисника - адвоката Пугача Анатолія , чим порушено принцип неупередженості та рівності перед законом.

Крім того, позивач зазначає, що оскаржуване рішення є необґрунтованим та не містить складу дисциплінарного проступку, оскільки не зазначена та недоведена умисна форма вини, недостовірно зазначена об`єктивна сторона, порушено презумпцію невинуватості.

ОСОБА_1 також зазначає, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем, в порушення статей 254, 255, 257 КПК України, досліджувалась копія протоколу про результати аудіо-відео контролю особи, який здійснювався в рамках проведення негласних слідчих дій. Дана копія міститься у матеріалах дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 .

Позивач стверджує, що КДКП порушила принцип пропорційності, оскільки при вирішенні питання про обрання виду дисциплінарного стягнення для позивача не врахувала ступінь його вини, позитивну характеристику, не звернула увагу на те, що позивач жодного разу не притягувався до дисциплінарної відповідальності.

3. Відповідач заперечує проти позову, вважає, що позовні вимоги є безпідставними і не підлягають задоволенню, оскільки при прийнятті оскаржуваного рішення КДКП діяла на підставі приписів законодавства, в межах наданих повноважень та з додержанням відповідної процедури.

ІІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ, ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

4. Ухвалою Верховного Суду від 24 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення залишено без руху.

5. Ухвалою Верховного Суду від 25 червня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення, призначено її до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 22 липня 2019 року о 14 год. 00 хв.

6. Судовий розгляд справи, призначений на 22 липня 2019 року о 14 год. 00 хв., відкладено судом за клопотаннями сторін на 12 серпня 2019 року о 14 год. 30 хв.

7. 25 липня 2019 року до Верховного Суду від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів надійшов відзив на позовну заяву.

8. Судовий розгляд справи, призначений на 12 серпня 2019 року о 14 год. 30 хв., відкладено судом у зв`язку з відсутністю повного складу судової колегії на 07 жовтня 2019 року о 14 год. 30 хв.

9. Ухвалою Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року провадження у справі №П/9901/203/19 зупинено до встановлення правонаступника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та зобов`язано Генерального прокурора України повідомити Верховний Суд про усунення обставин, що викликали зупинення провадження у справі, а саме про початок роботи відповідної кадрової комісії, яка виступатиме правонаступником Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів у межах спірних правовідносин.

10. Ухвалою Верховного Суду від 28 січня 2020 року поновлено провадження у справі № П/9901/203/19. Справу призначено до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 24 лютого 2020 року о 14 год. 30 хв.

11. Ухвалою Верховного Суду від 24 лютого 2020 року замінено відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів на його правонаступника - Кадрову комісію з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку. Судовий розгляд справи відкладено судом на 16 березня 2020 року о 14 год. 00 хв.

12. Судовий розгляд справи, призначений на 16 березня 2020 року о 14 год. 00 хв., відкладено судом на 27 квітня 2020 року о 14 год. 00 хв. у зв`язку з наданням частини щорічної оплачуваної відпустки судді Шарапі В.М. (наказ Верховного Суду № 28-кв від 16 березня 2020 року), який входить до складу колегії суддів з розгляду даної справи.

13. Судовий розгляд справи, призначений на 27 квітня 2020 року о 14 год. 00 хв., відкладено судом у зв`язку з відсутністю повного складу судової колегії на 10 серпня 2020 року о 14 год. 30 хв.

14. У судовому засіданні 10 серпня 2020 року о 14 год. 30 хв. суд оголосив перерву до 11 серпня 2020 року, 16 год. 30 хв.

ІV. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

15. ОСОБА_1 в органах прокуратури працював з 2013 року. Наказом прокурора міста Києва від 16.08.2016 № 1946п ОСОБА_1 призначено на посаду прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва.

Головним слідчим управлінням Служби Безпеки України 03.03.2018 за заявою ОСОБА_3 щодо вимагання у нього прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_1 та колишнім співробітником прокуратури України ОСОБА_4 неправомірної вигоди у розмірі 15 000 доларів США за непритягнення до кримінальної відповідальності його цивільної дружини ОСОБА_5 відкрито кримінальне провадження №0000488 за фактом отримання неправомірної вигоди прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчим ГСУ СБ України Назаренком А.В . 18.06.2018 прокурора ОСОБА_1 затримано відповідно до вимог ст. 208 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.06.2018 відносно ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 140 960 грн., із покладенням на нього процесуальних обов`язків.

У вказаному кримінальному провадженні старшим слідчим ГСУ СБ України Литвиним В.С. за погодженням з прокурором Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Трофанюком С.В. 19.06.2018 повідомлено про підозру прокурору Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. З ст. 368 КК України, а саме одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Згідно наказу прокурора міста Києва від 20 червня 2018 року №66 «Про проведення службового розслідування» розпочато службове розслідування стосовно прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_1 .

14 вересня 2018 року за результатами службового розслідування комісією на чолі з заступником прокурора міста Києва - Коржем А.С. складено висновок службового розслідування стосовно прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_1 , згідно якого в діях прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_1 встановлені ознаки дисциплінарних проступків, передбачених п.п. 1, 5, 6, 7 ч. 1 ст. 43 ЗУ «Про прокуратуру», та рекомендовано прокурору міста Києва направити дисциплінарну скаргу стосовно позивача до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

01 жовтня 2018 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів надійшла дисциплінарна скарга прокурора міста Києва Говди Р.М. про вчинення дисциплінарного проступку прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 м. Києва ОСОБА_1 .

Як підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності у дисциплінарній скарзі зазначені: невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків; вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; порушення правил внутрішнього службового розпорядку (п. п. 1, 5-7 ч. 1 ст. 43 Закону України «Про прокуратуру»).

Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних скарг для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження дисциплінарну скаргу розподілено за членом Комісії Костенком С.К. (протокол розподілу між членами Комісії від 01.10.2018).

Рішенням члена Комісії Костенка С.К. від 08.10.2018 відкрито дисциплінарне провадження № 11/2/4-1621дс-273дп-18 стосовно ОСОБА_1 .

Крім того, до Комісії 18.10.2018 надійшла дисциплінарна скарга керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. про вчинення дисциплінарного проступку прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 м. Києва ОСОБА_1 .

У дисциплінарній скарзі зазначені аналогічні підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних скарг для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження дисциплінарну скаргу розподілено за членом Комісії Костенком С.К. (протокол розподілу між членами Комісії від 18.11.2018).

Рішенням члена Комісії Костенка С.К. від 26.10.2018 відкрито дисциплінарне провадження № 11/2/4-1714дс-295дп-18 стосовно ОСОБА_1 .

Рішенням Комісії від 31.10.2018 № 483дп-18 вказані дисциплінарні провадження об`єднані в одне дисциплінарне провадження за 11/2/4-1621дс- 273дп-18.

Рішенням Комісії № 525дп-18 від 28.11.2018 строк проведення перевірки відомостей про наявність підстав для притягнення прокурора ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у дисциплінарному провадженні № 11/2/4- 1621дс-273дп-18 продовжено на один місяць - до 1 січня 2019 року.

Членом Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Костенком С.К. 27.12.2018 складено висновок у дисциплінарному провадженні №11/2/4-1621дс-273дп-18 про наявність дисциплінарного проступку прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 м. Києва ОСОБА_1

Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів 27.02.2019 прийнято рішення № 70дп-19 «Про накладення на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення», яким прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади в органах прокуратури.

На виконання вказаного рішення наказом прокурора міста Києва №455к від 14 березня 2019 року прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва юриста 2 класу ОСОБА_1 звільнено з посади в органах прокуратури за грубе порушення правил прокурорської етики (п.6 ч.І ст.43, п.3 ч.1 ст.49 Закону України "Про прокуратуру").

V. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

16. Конституція України

16.1. Стаття 19. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

17. Закон України "Про прокуратуру" №1697-VII від 14 жовтня 2014 року (далі - Закон №1697-VII).

17.1. Частина 4 статті 19. Прокурор зобов`язаний, зокрема, додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

17.2. Частина 1 статті 43. Прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав:

1) невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків;

2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення;

3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень;

4) порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру;

5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури;

6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики;

7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку;

8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення;

9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

17.3. Стаття 44. Дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.

17.4. Частина 1 статті 45. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

17.5. Частина 4 статті 46. Після відкриття дисциплінарного провадження член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки.

17.6. Стаття 47. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора

1. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.

2. До повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, яке надсилається прокурору, додаються копія дисциплінарної скарги та висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

3. Висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора розглядається за його участю і може бути розглянутий без нього лише у випадках, коли належним чином повідомлений прокурор:

1) повідомив про згоду на розгляд висновку за його відсутності;

2) не з`явився на засідання, не повідомивши про причини неявки;

3) не з`явився на засідання повторно.

Рішення про можливість розгляду висновку за відсутності відповідного прокурора приймає Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів.

4. Прокурор, який не братиме участі в засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, вправі надіслати письмові пояснення щодо висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, які оголошуються на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

5. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів заслуховуються пояснення члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб.

6. Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об`єктивності члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів подавати заяву про його відвід.

Під час прийняття рішення стосовно відводу член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, якому заявлено відвід, не має права брати участі в голосуванні та бути присутнім під час його проведення.

17.7. Частини 3, 4, 6 статті 48. При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

Рішення про накладення на прокурора дисциплінарного стягнення або рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора може бути прийнято не пізніше ніж через рік із дня вчинення проступку без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування прокурора у відпустці.

Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити:

1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду прокурора, який притягається до дисциплінарної відповідальності;

2) обставини, встановлені під час здійснення провадження;

3) мотиви, з яких Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів ухвалила рішення;

4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення;

5) порядок і строк оскарження рішення.

17.8. Частина 1 статті 49. На прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення: 1) догана; 2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора); 3) звільнення з посади в органах прокуратури.

17.9. Частина 1 статті 50. Прокурор може оскаржити рішення, прийняте за результатами дисциплінарного провадження, до адміністративного суду або до Вищої ради правосудця протягом одного місяця з дня вручення йому чи отримання ним поштою копії рішення.

17.10. Частина 1 статті 73. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених цим Законом, визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади.

18. Кодекс професійної етики та поведінки прокурорів, затверджений Всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року

18.1. Стаття 4. Основні принципи професійної етики та поведінки прокурорів

Професійна діяльність прокурорів ґрунтується на принципах: верховенства права та законності [...] професійної честі і гідності, формування довіри до прокуратури [...] доброчесності, зразковості поведінки та дисциплінованості [...]

18.2. Стаття 11. Професійна честь і гідність. Формування довіри до прокуратури

[...] Своєю доброчесністю, принциповістю, компетентністю, неупередженістю та сумлінним виконанням службових обов`язків сприяти підвищенню авторитету прокуратури та зміцненню довіри громадян до неї [...]

18.3. Стаття 16. Доброчесність, зразковість поведінки та дисциплінованість

При виконанні службових обов`язків прокурор має дотримуватися загальноприйнятих етичних норм поведінки, бути взірцем доброчесності, вихованості і культури. Порушення службової дисципліни, непристойна поведінка є неприпустимими для прокурора і тягнуть за собою передбачену законом відповідальність.

18.4. Стаття 19. Недопущення проявів корупції

Прокурор має суворо дотримуватись обмежень, передбачених антикорупційним законодавством, не допускати будь-яких проявів, які можуть створити враження корупційних, у тому числі: вступати у позаслужбові стосунки з метою використання службових повноважень або службового становища; неправомірно втручатися чи здійснювати у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, вплив на службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування чи суддів [...]

18.5. Стаття 21. Недопущення поведінки, що може зашкодити репутації

[...] Прокурору слід уникати особистих зв`язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об`єктивність виконання професійних обов`язків, скомпрометувати звання прокурора, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс [...]

18.6. Стаття 33.Наслідки порушення вимог Кодексу

Відповідно до Закону України "Про прокуратуру" прокурори зобов`язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

У разі систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

19. Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийняте всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року (далі - Положення)

19.1. Пункт 100. Прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав, визначених ч. 1 ст. 43 Закону № 1697-VII.

19.2. Пункт 102. Порядок здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурора визначається розділом VI Закону України "Про прокуратуру" № 1697-VII та цим Положенням.

VІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

20. Колегія суддів звертає увагу, що завданням адміністративного судочинства відповідно до статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Розглядаючи справи, предметом яких є вирішення питання правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, суди мають встановити насамперед, чи прийняте таке рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, а також, чи порушує воно права та охоронювані законом інтереси особи.

Суть позовних вимог у даній справі полягає у протиправності, на думку позивача, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення з органів прокуратури.

Таким чином, предметом судового розгляду та дослідження в рамках цього провадження є наявність законних підстав для прийняття оскаржуваного рішення, додержання Комісією відповідної процедури дисциплінарного провадження, відповідність висновків, покладених в основу спірного рішення, встановленим обставинам по справі, врахування аргументів обох сторін та належним чином викладені мотиви прийняття такого рішення.

Аналіз норм статей 44 та 45 Закону № 1697-VII дає підстави для висновку, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів. Суб`єктом дисциплінарного проступку, за який Законом № 1697-VII передбачена дисциплінарна відповідальність, є прокурор. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до Закону № 1697-VII наділений дискреційними повноваженнями під час здійснення дисциплінарного провадження, що дозволяє цьому органу на власний розсуд визначати вид дисциплінарного стягнення залежно від скоєного прокурором дисциплінарного проступку та застосовувати до прокурорів обране ним дисциплінарне стягнення.

У разі встановлення обставин, що свідчать про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів має повноваження прийняти рішення у дисциплінарному провадженні про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності. Комісія може притягнути до дисциплінарної відповідальності прокурора, зокрема, з підстав вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики; порушення правил внутрішнього службового розпорядку. Отже, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є повноважним органом щодо прийняття оскаржуваного рішення.

21. Оцінюючи висновок Комісії про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку Верховний Суд звертає увагу на наступне.

Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів 27.02.2019 прийнято рішення № 70дп-19 «Про накладення на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення».

В оскаржуваному рішенні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 27.02.2019 № 70дп-19 відповідач дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, а саме - дії, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, в частині протиправних позаслужбових стосунків - використання прокурором своїх службових повноважень або службового статусу та пов`язаних із цим можливостей на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб; одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, порушення правил внутрішнього службового розпорядку.

Підставою для такого висновку стали матеріали службового розслідування, проведеного згідно наказу прокурора міста Києва від 20 червня 2018 року №66 стосовно прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 м. Києва ОСОБА_1 (зокрема, пояснення, надані під час службового розслідування ОСОБА_3 та ОСОБА_5 про вимагання неправомірної вигоди ОСОБА_1 та ОСОБА_4 за непритягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності, що містяться в матеріалах дисциплінарної справи), зібрані у ході кримінального провадження №0000488 докази, які були у розпорядженні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, зокрема, копії заяви ОСОБА_3 , копії протоколів допиту свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , матеріали, отримані в ході негласних слідчих (розшукових) дій, а також відеофайли, які були оглянуті в ході засіданні Комісії на клопотання представника Генеральної інспекції, на яких зафіксована зустріч 16.05.2018 між ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Комісія, серед іншого, встановила, що прокурор ОСОБА_1 вступав з ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , в позаслужбові стосунки, мав неодноразові зустрічі з останніми, в тому числі, і в робочий час. Зокрема, 24.04.2018 близько 14 год. 00 хв. ОСОБА_5 зустрічалась з ОСОБА_1 біля супермаркету «Новус», що на бульварі Дружби народів, 14-16 в м. Києві. Зустріч була ініційована ОСОБА_1 . На ній останній запевнив ОСОБА_5 , що ведуться перемовини щодо вирішення питання про непритягнення її до кримінальної відповідальності.

Крім того, 16.05.2018 відбулася зустріч між ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , під час якої вказані особи обговорювали умови, за яких ОСОБА_5 може не понести кримінальну відповідальність згідно із законодавством, та суму грошових коштів, які за це мають бути передані ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Останній постійно був присутній при цій розмові та періодично в неї вступав, демонструючи згоду зі всіма словами ОСОБА_4 , який обговорював долю кримінального провадження, в якому ОСОБА_1 є прокурором - процесуальним керівником, та озвучував суми коштів. Обізнаність ОСОБА_4 з матеріалами кримінального провадження № 0006302 також свідчить про те, що він діяв спільно з ОСОБА_1 .

У судовому засіданні, 10.08.2020, позивач не заперечував той факт, що він 16.05.2018 зустрічався із ОСОБА_4 та ОСОБА_3 поза межами приміщення Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва.

Разом з тим, позивач зазначив, що йшов на зустріч з ОСОБА_4 та не знав, що на цій зустрічі буде ОСОБА_3 .

Також позивач вказав, що не знав про здійснення ОСОБА_4 представництва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні. Проте, не заперечував факту надання ним ОСОБА_5 , серед інших, телефону ОСОБА_4 для здійснення її представництва.

Надаючи оцінку зазначеним діям позивача, колегія суддів вважає, що з огляду на їх зміст, характер, службове становище позивача та його процесуальний статус у кримінальному провадженні № 0006302, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів дійшла обґрунтованих висновків про доведеність факту вступу ОСОБА_1 у позаслужбові стосунки з ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

Зазначені дії позивача стали підставою для кваліфікації їх КДКП як дисциплінарного проступку, що полягає у вчиненні дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; одноразовому грубому порушенні правил прокурорської етики.

За висновком КДКП, викладеним в оскаржуваному рішенні, ОСОБА_1 проігноровані етичні норми, що є основоположними нормами поведінки прокурора. Допущення подібної поведінки підриває авторитет як самого прокурора, органів прокуратури, так і держави в цілому, оскільки прокурори при здійсненні своїх повноважень представляють державу. Такі дії мають своїм наслідком зростання обурення в суспільстві діями органів влади, провокують соціальні конфлікти.

22. Вирішуючи питання щодо наявності/відсутності в діях ОСОБА_1 ознак зазначеного правопорушення, Суд виходить з наступного.

Згідно з пунктами 2, 4, 10 частини першої статті 3 Закону № 1697-VII діяльність прокуратури ґрунтується на засадах законності, справедливості, неупередженості та об`єктивності; презумпції невинуватості; неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.

За пунктами 3, 4 частини четвертої 19 Закону № 1697-VII прокурор зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Статтями 19, 21 Кодексу професійної етики визначено, що прокурор має суворо дотримуватись обмежень, передбачених антикорупційним законодавством, не допускати будь-яких проявів, які можуть створити враження корупційних, у тому числі вступати у позаслужбові стосунки з метою використання службових повноважень або службового становища; прокурору слід уникати особистих зв`язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об`єктивність виконання професійних обов`язків, скомпрометувати звання прокурора, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс.

Згідно зі Стандартами професійної відповідальності та основними обов`язками і правами прокурорів, прийнятими Міжнародною асоціацією прокурорів 23 квітня 1999 року, прокурори повинні: завжди підтримувати честь та гідність професії; поводитись професійно, відповідно до закону, правил та етики їхньої професії; у будь-який час дотримуватись найвищих норм чесності.

Відповідно до пункту 2 Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 13 квітня 2017 року № 111 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16 травня 2017 року за № 623/30491), до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, належать, зокрема, протиправні позаслужбові стосунки - використання прокурором своїх службових повноважень або службового статусу та пов`язаних із цим можливостей на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

Зазначені правові положення у сукупності з обставинами, встановленими в межах дисциплінарного провадження, свідчать про наявність у діях прокурора ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме - вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; одноразового грубого порушення правил прокурорської етики, що стало підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

23. Суд зазначає, що вчинення прокурором дисциплінарного проступку, який має характер грубого порушення, є несумісним з подальшим зайняттям цим прокурором будь-якої посади в органах прокуратури і не може мати наслідком накладення більш м`якого стягнення, ніж звільнення з посади в органах прокуратури. Тому, відсутність дисциплінарних стягнень у позивача, позитивна характеристика не надають підстав для застосування більш м`якого дисциплінарного стягнення. Таким чином, Суд приходить до висновку про відсутність порушення Комісією принципу пропорційності при прийнятті оскаржуваного рішення.

24. Суд відхиляє аргументи позивача про неправомірне використання та дослідження КДКП інформації, отриманої в ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а також про неправомірне посилання Комісії у її рішенні на матеріали, зібрані під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000488 від 03.03.2018, оскільки КДКП не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_1 , яке здійснюється в межах досудового розслідування, а лише перевірила викладені у скаргах обставини на предмет дотримання вимог, що ставляться до посадових осіб органів прокуратури, та наявності в діях прокурора складу дисциплінарного проступку. Встановлені в ході дисциплінарного провадження КДКП факти і з`ясовані обставини мають значення тільки для прийняття рішень КДКП в межах її компетенції та жодним чином не свідчать про доведеність вини особи у вчиненні кримінальних правопорушень.

В оскаржуваному рішенні про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 використані відомості, наявні у матеріалах кримінального провадження щодо нього, однак таке рішення ґрунтується на самостійних правових підставах.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої у постанові від 26 березня 2019 року у справі № 9901/544/18, рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора може ґрунтуватися на відомостях, наявних у матеріалах кримінального провадження, за умови, що притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора обумовлене наявністю самостійних правових підставах.

У вказаному вище рішенні Велика Палата Верховного Суду зазначила, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися у контексті правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою чи таке провадження було закрите. Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі. Отже, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Суд відхиляє аргументи позивача про те, що копії матеріалів кримінального провадження були отримані Комісією незаконно, що унеможливлює їхнє використання під час здійснення дисциплінарного провадження.

З цього приводу колегія суддів Верховного Суду зазначає, що відомості, необхідні Комісії для здійснення своїх повноважень, можуть бути отримані з будь-яких джерел у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до частини першої статті 222 Кримінального процесуального кодексу України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

На виконання наведених вище положень статті 222 КПК України Комісія витребувала та отримала необхідні для ухвалення оскаржуваного рішення копії матеріалів кримінального провадження, дозвіл на використання яких у межах дисциплінарного провадження надано безпосередньо прокурором.

Так, матеріалами справи підтверджується, що член КДКП Костенко С.К. звернувся до керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В. Г. із запитом про надання належним чином завірених копій документів та інформації (з дотриманням положень статті 222 КПК України): про результати досудового розслідування кримінального провадження у відношенні ОСОБА_1 (№0000488); протоколів допитів свідків, потерпілих, підозрюваного, протоколів оглядів, обшуків, в яких містяться дані про вчинення ОСОБА_1 дій, що порочать звання прокурора та порушення правил етичної поведінки; відомостей, отриманих в ході негласних слідчих (розшукових) дій, в яких містяться дані про вчинення ОСОБА_1 дій, що порочать звання прокурора та порушення правил етичної поведінки.

У відповідь на вказане звернення було надано копії матеріалів кримінального провадження №0000488 від 03.03.2018, в яких містяться дані про вчинення ОСОБА_1 дій, що порочать звання прокурора та порушення правил етичної поведінки, а також повідомлено, що у ході досудового слідства по матеріалам негласних слідчих (розшукових) дій призначено судові експертизи, а тому відомості, отримані в ході негласних слідчих (розшукових) дій, в яких містяться дані про вчинення ОСОБА_1 дій, що порочать звання прокурора та порушення правил етичної поведінки, будуть надані додатково після завершення судових експертиз.

Крім того, прокурор першого відділу процесуального керівництва управління наглядової діяльності Генеральної інспекцією Генеральної прокуратури України - старший прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні №0000488 від 03.03.2018 ОСОБА_6 , у відповідності до статті 222 КПК України надав дозвіл КДКП на розголошення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000488 від 03.03.2018, в тому числі протоколу огляду від 05.02.2019, яким оглянуто протокол про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-відео контролю особи №39/8576т від 12.07.2018, у якому містяться відомості щодо зустрічі ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 16.05.2018 на території літнього майданчика ресторану « Мафія », розташованого за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 17, та дані про вчинення ОСОБА_1 дій, що порочать звання прокурора та порушення правил етичної поведінки.

Отже, немає підстав для висновку про те, що вказані докази, використані у дисциплінарному провадженні, були отримані у незаконний спосіб.

Судова колегія Верховного Суду також віхиляє доводи позивача про порушення відносно нього принципу презумпції невинуватості.

Так, стаття 62 Конституції України передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Однак, встановлені у ході дисциплінарного провадження Комісією факти та обставини, пов`язані з поведінкою прокурора під час подій, що стали предметом досудового розслідування, мають значення тільки для прийняття рішень Комісією в межах її компетенції та жодним чином не свідчать про доведеність вини особи у вчиненні кримінального правопорушення. Комісія не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_1 у межах кримінального провадження, а лише перевірила відповідність поведінки позивача вимогам Закону № 1697-VII та Кодексу професійної етики.

25. Зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване рішення є правомірним, обґрунтованим, ухваленим у відповідності критеріям, визначеним у статті 2 КАС України щодо рішення суб`єкта владних повноважень, а тому підстави для його скасування - відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 250, 255, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 12 серпня 2020 року.

Головуючий суддя Т. Г. Стрелець

Судді В. М. Бевзенко

В. М. Шарапа

Н. А. Данилевич

І. Л. Желтобрюх