Справа № 380/2306/20
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/2306/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

13 серпня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.,

при секретарі Сільник Н.Є.

за участю:

представника позивача - Колтоновського О.О.

представника відповідача - Прусік О.П.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду та клопотання Жидачівського районного відділу Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів) про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Жидачівського районного відділу Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання протиправною бездіяльності, скасування арешту ,-

в с т а н о в и в :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Жидачівського районного відділу Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів), у якій просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Жидачівського районного відділу ДВС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) щодо не скасування у зв`язку з закінченням виконавчого провадження арешту на нерухоме майно боржника, накладеного на невизначене майно, все нерухоме майно ОСОБА_1 у межах виконавчого провадження № ВП 32937995 з примусового виконання постанови Господарського суду Львівської області від 08 травня 2007 року про стягнення з приватного підприємця ОСОБА_1 на користь Львівського обласного відділення Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності заборгованості в сумі 20 541, 79 грн. (двадцять тисяч п`ятсот сорок одна гривня сімдесят дев`ять копійок);

- скасувати арешт, накладений Жидачівським РВ ДВС та зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 13104186 від 11.10.2012 на наступне майно ОСОБА_1 :

- земельну ділянку № :01:034:0039;

- земельну ділянку № :01:034:0040;

- земельну ділянку № :01:034:0041;

- нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 ;

- нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 ;

- інше невизначене нерухоме майно.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 1 червня 2020 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подав заяву про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

У заяві позивач зазначає, що про наявність бездіяльності відповідача щодо нескасування обтяжень нерухомого майна після завершення виконавчого провадження йому стало відомо із інформаційної довідки, отриманої ним 26 листопада 2019 року. Оскільки перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок, тому такий строк розпочався 27 листопада 2019 року та завершується 06 грудня 2019 року. Стверджує, що листом Жидачівського PB ДВС від 11.11.2019 № 15.17-24/7616 його проінформовано виключно про скасування заходів забезпечення щодо рухомого майна та інформаційної довідки з Реєстру речових прав не приєднано, тоді як предметом оскарження була бездіяльність щодо нескасування заходів забезпечення, накладених щодо нерухомого майна, про наявність яких позивач дізнався тільки з інформаційної довідки, отриманої 26 листопада 2019 року в ході перевірки даних щодо майна в Реєстрі. ОСОБА_1 вказує, що суд апеляційної інстанції зазначив, що арешт на нерухоме майно позивача було накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 07.06.2012 №32937995. Відтак, із зазначеної дати і до дати звернення в суд, сторона позивача могла і повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Однак про постанову про відкриття виконавчого провадження від 07.06.2012 №32937995 (якою накладено арешт) та про постанову про повернення виконавчого документу стягувачеві від 29.08.2013 на підставі якої скасований арешт позивачу стало відомо лише 26 грудня 2019 року, з дати отримання з господарського суду Львівської області примірника матеріалів клопотання Управління виконавчої дирекції ФСС України у Львівській області (стягувача) про поновлення строку пред`явлення виконавчого листа до виконання (справа № 2/378- 16/135А). На дату отримання вказаних матеріалів, в тому числі постанови про повернення виконавчого документу стягувачеві від 29.08.2013, якою скасовано арешт нерухомого майна, але не виконано її відповідачем, справа №1.380.2019.006363 вже перебувала на розгляді у Львівському окружному адміністративному суді. На дату подання позову про такі відомості позивачу відомо не було, оскільки матеріали виконавчого провадження знищені. Позивач вважає, що наведені ним вище обставини перебували поза його волею, а тому причини пропуску строку звернення до суду є поважними.

18.06.2020 Жидачівський районний відділ Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів) подав до суду клопотання про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 . В обґрунтування заяви відповідач зазначає, що 03.06.2019 представником позивача подано заяву на ім`я начальника Жидачівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВП №59051012 з примусового виконання виконавчого листа №2/3784 6/135А (вх.№ 1065/15.17-04 від 04.06.2019). Згідно з розпискою на повідомленні від 12.06.2019 представник позивача з матеріалами провадження ВІІ №59051012 ознайомився 24.06.2019. У матеріалах провадження ВП №59051012 була наявна Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №170457338 від 13.06.2019, в якій містились відомості про арешт майна на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження ВП 32937995 та з якою ознайомився представник позивача при ознайомленні з матеріалами провадження. Таким чином, саме з дати ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВП №59051012 (24.06.2019) позивач мав об`єктивну можливість знати про наявність відповідного арешту та скористатись правом звернення до суду. Просив залишити позовну вимогу позивача без розгляду

Представник позивача в судовому засіданні заяву про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними підтримав, проти клопотання про залишення позовної заяви без розгляду заперечив, просив відмовити у задоволенні такого клопотання.

Представник відповідача в судовому засіданні проти заяви про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними заперечив, клопотання про залишення позовної заяви без розгляду підтримав, просив позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Суд, заслухавши доводи представника позивача та представника відповідача, вивчивши матеріали справи, повно та всебічно оцінивши докази, що стосуються строку звернення до суду, виходив з наступного.

Згідно з частиною 3 статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Кодекс адміністративного судочинства України визначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду:1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Згідно з статтею 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Окрім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Суд звертає увагу, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям:

- це обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлювали або ускладнювали можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди, які перешкоджали зверненню до суду;

- це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

- ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

- ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Суд встановив, що 18.05.2007 Господарський суд Львівської області видав виконавчий лист № 2/378-16/135А з примусового виконання постанови цього ж суду від 08.05.2007 про стягнення з позивача на користь Львівського відділення Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності заборгованості в сумі 20541,79 грн.

07.06.2012 року Жидачівський РВ ДВС у Львівській області прийняв постанову про відкриття виконавчого провадження №59051012 про примусове виконання виконавчого листа № 2/378-16/135А від 08.05.2007 про стягнення з позивача на користь Львівського обласного відділення Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності коштів у розмірі 20541,79 грн.

Суд встановив, що арешт накладений Відповідачем та зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за №13104186 від 11.10.2012 на наступне майно Позивача: земельну ділянку №:01:034:0039; земельну ділянку №:01:034:0040; земельну ділянку №:01:034:0041; нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 ; нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 ; інше невизначене нерухоме майно.

Вказаний арешт було накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 07.06.2012 №32937995.

Відтак, із зазначеної дати і до дати звернення в суд, сторона позивача могла і повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Представник відповідача у клопотанні про залишення позову без розгляду ствердив, що 03.06.2019 представником позивача подано заяву на ім`я начальника Жидачівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВИ №59051012 з примусового виконання виконавчого листа №2/3784 6/135А (вх.№ 1065/15.17-04 від 04.06.2019).

Суд встановив, що згідно з розпискою на повідомленні від 12.06.2019 представник позивача з матеріалами провадження ВІІ №59051012 ознайомився 24.06.2019.

У матеріалах провадження ВП №59051012 була наявна Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №170457338 від 13.06.2019, в якій містились відомості про арешт майна на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження ВП 32937995 та з якою в представник позивача при ознайомленні з матеріалами провадження.

Твердження представника позивача про те, що матеріали виконавчого провадження жодної інформації щодо обтяжень нерухомого майна не містили є голослівними та надуманими.

Представник відповідача у судовому засіданні підтвердив, що станом на час ознайомлення представника позивача з матеріалами провадження в матеріалах виконавчого провадження була наявна Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №170457338 від 13.06.2019.

Вказане підтверджується також тим фактом, що вищезазначену Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна Жидачівський районний відділ ДВС ГТУЮ у Львівській області направляв разом з відзивом у справі №1.380.2019.002662 до Львівського окружного адміністративного суду та позивачу.

Крім того, при дослідженні матеріалів справи №1.380.2019.002662 за позовом ОСОБА_1 до Жидачівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області, начальника Жидачівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області Чуприняк Катерини Казимирівни про визнання протиправними дій та скасування постанови Жидачівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області про відкриття виконавчого провадження ВП № 59051012 від 13.05.2019 суд встановив, що в матеріалах цієї справи є наявна Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №170457338 від 13.06.2019 в якій містились відомості про арешт майна на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження ВП 32937995.

Вказаний витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна був долучений відповідачем разом з відзивом на позов ОСОБА_1 у справі №1.380.2019.002662.

Відзив на позов Жидачівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області був направлений в тому числі позивачу ОСОБА_1 19.07.2019, що підтверджується копією фіскального чеку від 19.07.2019 ПН 55.

Участь у розгляді справи №1.380.2019.002662 приймав представник ОСОБА_1 Колтоновський О.О.

Факт обізнаності з відзивом на позов та додатками до нього підтверджується відповіддю ОСОБА_1 від 24.07.2019 (до суду надійшов 27.07.2019) на вказаний відзив Жидачівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області.

Таким чином, саме з дати з ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВП №59051012 (24.06.2019) позивач мав об`єктивну можливість знати про наявність відповідного арешту та скористатись правом звернення до суду.

Суд не бере до уваги твердження позивача про те, що про наявність бездіяльності відповідача щодо нескасування обтяжень нерухомого майна після завершення виконавчого провадження йому стало відомо із інформаційної довідки, отриманої ним 26 листопада 2019 року, оскільки вказане спростовується доказами про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження 24.06.2019, в яких був наявний витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Дослідивши вищевказані обставини, суд зазначає, що перебіг строку звернення до суду з позовною вимогою про визнання протиправною бездіяльність Жидачівського районного відділу ДВС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) щодо не скасування у зв`язку з закінченням виконавчого провадження арешту на нерухоме майно боржника починається з 25.06.2019, а відтак розпочався десятиденний строк на звернення до суду, однак до суду позивач звернувся лише 02.12.2019.

Суд зазначає, що сама по собі бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.

Тобто бездіяльність не має чітко окреслених часових меж, а саме явище бездіяльності є триваючим.

Відтак початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Суд погоджується з твердженням представника відповідача про те, що беззаперечним є факт пропуску позивачем без поважних причин десятиденного строку (встановленого ст.287 КАС України) для звернення до суду з позовом до суду.

Дослідивши вищевказані обставини, суд зазначає, що перебіг строку звернення до суду з вказаним позовом починається з 25.06.2019, а відтак розпочався десятиденний строк на звернення до суду, однак до суду позивач звернувся лише 02.12.2019.

Тобто, за змістом норми частини 2 статті 122 КАС України законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 04.03.2020 у справі № 1.380.2019.006363 Восьмий апеляційний адміністративний суд вказав наступне «разом з тим, позивач звертає увагу та подібне не спростовується матеріалами справи, що арешт на нерухоме майно останнього було накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 07.06.2012 року №32937995. Відтак, із зазначеної дати і до дати звернення в суд, сторона позивача могла і повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.»

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Судом не встановлено обставин, які би свідчили про поважність пропущення строку звернення до суду та наявність правових підстав для поновлення строку звернення з даним позовом.

Суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку звернення до суду з позовом, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Суд зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

В обсязі встановлених обставин пропущення позивачем строку звернення до адміністративного суду із цим позовом, суд дійшов висновків про недоведеність ОСОБА_1 поважності причин пропуску строків звернення до суду, оскільки обставини, про які зазначено в позовній заяві та клопотанні, не створювали для позивача об`єктивних перешкод для вжиття протягом більш ніж 5 місяців при десятиденному терміні для оскарження необхідних юридичних заходів щодо захисту порушених на думку позивача прав. Позивачем в порушення вимог частини 1 статті 77 КАС України не надано доказів на підтвердження наявності об`єктивних, істотних та непереборних причин, що заважали позивачу реалізувати його право на звернення до суду із даним позовом.

Позовні вимоги ОСОБА_1 про скасування арешту, накладеного Жидачівським РВ ДВС та зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 13104186 від 11.10.2012 на наступне майно ОСОБА_1 : земельну ділянку № :01:034:0039; земельну ділянку № :01:034:0040; земельну ділянку № :01:034:0041; нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 ; нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 ; інше невизначене нерухоме майно, пов`язуються позивачем із бездіяльністю відповідача щодо не зняття арешту на нерухоме майно, отже є похідними від позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності відповідача, а тому також підлягають залишенню без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду не є поважними, клопотання Жидачівського районного відділу Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів) про залишення позовної заяви без розгляду слід задовольнити, а адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 121-123, 240, 243, 248, 250, 256, 269-273, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в :

Визнати причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду з позовом до Жидачівського районного відділу Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання протиправною бездіяльності, скасування арешту, неповажними.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.

Клопотання Жидачівського районного відділу Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів) про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Жидачівського районного відділу Західного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання протиправною бездіяльності, скасування арешту - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Львівський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.08.2020.

Суддя Р.М. Брильовський