Справа № 640/17930/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2020 року м. Київ № 640/17930/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Добрянської Я.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015»

до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015» з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві в якому просило: визнати протиправними податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019р. № та № .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновки відповідача, які слугували підставою прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень є помилковими, що є підставою для їх скасування.

Відповідачем подано відзив на адміністративний позов в якому зазначає, що під час прийняття оскаржуваних рішень діяв у межах повноважень, у порядку та в спосіб встановлений Конституцією та законами України, а відтак відсутні підстави для скасування таких рішень та задоволення позовних вимог.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На підставі наказу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 30.07.2019р. № 10824 «Про проведення фактичних перевірок», направлення на перевірку від 01.08.2019р. № 6507/26-15-14-09-01 та відповідно до п.п. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України відповідачем проведено перевірку позивача ( АДРЕСА_1 ).

За результатом проведеної перевірки Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві винесено акт фактичної перевірки від 12.08.2019р. бланк № 002037 реєстраційний номер 6718/26-15-14-09-01 у висновках якого зазначено, що: суб`єкт господарювання здійснює діяльність у сфері роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами через належним чином зареєстрований опломбований та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій. Перевіркою встановлено, що відповідно до чекової інформації наявної в базах даних ДФС підприємством здійснювалась реалізація горілки «Хлібний дар Класична» 40 % за ціною 32, 20 грн. 24.10.2018р. о 08 год. 58 хв. у магазині за адресою: м. Київ, вул.. Якуба Колоса, 2-А. Так, статтею 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» встановлені обмеження щодо продажу пива (крім безалкогольного) алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів. Рішенням КМР від 27.09.2018р. № 1529/5593 «Про встановлення обмеження продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових в м. Києві» встановлено, що суб`єктам господарювання, які зареєстровані в установленому порядку, та суб`єктам господарювання, які мають ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, отриману згідно з вимогами законодавства України, обмежити торгівлю пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими в м. Києві у стаціонарних об`єктах торгівлі, малих архітектурних формах та тимчасових спорудах торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення, окрім закладів ресторанного господарства (кафе, бари, заклади громадського харчування, ресторани тощо) на території м. Києва шляхом заборони їх реалізації з 23:00 до 10:00 години. Таким чином, в порушення вимог ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» підприємство здійснило реалізацію горілки 24.10.2018р. о 08 год. 58 хв.

Також, перевіркою встановлено, що суб`єктом господарювання не забезпечено передачу до органу ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться в стрічці пам`яті РРО, фіскальний номер 300172664 в період з 01.08.2019р. 16 год. 11 хв. по 01.08.2019р. 16 год. 12 хв.

На підставі вищевикладеного відповідач прийшов до висновку про порушення позивачем вимог ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» та п. 7 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг».

23.08.2019р. позивач вважаючи вищезазначені висновки відповідача помилковими подав заперечення на акт перевірки від 12.08.2019р.

Листом Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 04.09.2019р. № 1733/10/26-15-05-09-01-18 «Про надання відповіді на заперечення» позивача повідомлено про те, що висновки акта перевірки залишено без змін.

На підставі висновків вищезазначеного акта перевірки Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві винесено податкові повідомлення рішення від 05.09.2019р.:

- № , яким за порушення позивачем ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» та на підставі п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України і ч. 2 ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» до ТОВ «Легіон 2015» застосовано штрафні санкції на суму 6 800,00 грн.;

- №, яким за порушення позивачем п. 7 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг». та на підставі п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України і п. 9 ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» до ТОВ «Легіон 2015» застосовано штрафні санкції на суму 170,00 грн.

Позивач вважаючи вищезазначені податкові повідомлення-рішення протиправними, звернувся до суду з позовом для захисту своїх прав та законних інтересів.

Так, в частині позовних вимог про визнання протиправним податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019р. № , суд зазначає таке.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України визначаються Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».

Обмеження щодо продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів встановлено положеннями ст. 15-3 Закону України "Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів".

Відповідно до ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», забороняється продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів:

1) особами, які не досягли 18 років;

2) особам, які не досягли 18 років;

3) у приміщеннях та на території навчальних закладів, закладів охорони здоров`я, крім ресторанів, що знаходяться на території санаторіїв;

4) у приміщеннях спеціалізованих торговельних організацій, що здійснюють торгівлю товарами дитячого асортименту або спортивними товарами, а також у відповідних відділах (секціях) універсальних торговельних організацій;

5) у закритих спортивних спорудах (крім пива у пластиковій тарі);

6) з торгових автоматів;

7) на полицях самообслуговування (крім тютюнових виробів у блоках та алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових, пива);

8) поштучно (для тютюнових виробів, крім сигар);

9) у споживчих упаковках, що містять менш як 20 сигарет;

10) з рук;

11) у невизначених для цього місцях торгівлі.

На час проведення масових заходів сільські, селищні та міські ради в межах відповідної адміністративної території можуть заборонити або обмежити продаж пива (крім пива у пластиковій тарі), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та куріння тютюнових виробів.

Сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.

З матеріалів справи вбачається, що податковий орган застосував до позивача фінансові санкції на підставі ч. 2 ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», а саме за порушення вимог ст. 15-3 цього Закону у розмірі 6800 гривень.

Так, судом встановлено, що рішенням Київської міської ради від 27.09.2018р. № 1529/5593 прийнятим на VI сесії VIII скликання «Про встановлення обмеження продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових в м. Києві», зокрема пунктом 1, вирішено суб`єктам господарювання, які зареєстровані в установленому порядку, та суб`єктам господарювання, які мають ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, отриману згідно з вимогами законодавства України, обмежити торгівлю пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими в м. Києві у стаціонарних об`єктах торгівлі, малих архітектурних формах та тимчасових спорудах торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення, окрім закладів ресторанного господарства (кафе, бари, заклади громадського харчування, ресторани тощо) на території м. Києва шляхом заборони їх реалізації з 23:00 до 10:00 години.

Частиною 3 пункту 44 Регламенту Київської міської ради, який затверджений рішенням від 7 липня 2016 року № 579/579 «Про Регламент Київської міської ради» передбачено, що рішення Київради, які мають індивідуальну дію, набирають чинності з моменту їх прийняття, крім випадків, передбачених частиною першою цієї статті 44 Регламенту.

Рішення Київради нормативно-правового характеру підлягають офіційному оприлюдненню шляхом опублікування у газеті Київради «Хрещатик» не пізніше тридцяти днів з моменту їх прийняття та набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо Київрадою не встановлено більш пізній строк введення цих рішень у дію.

Рішення Київської міської ради від 27 вересня 2018 року № 1529/5593, яке містить обмеження щодо продажу алкогольних напоїв в певний час доби (далі Рішення № 1529/5593), офіційно оприлюднене в газеті «Хрещатик» в номері 115 (5166) від 24 жовтня 2018 року. Факт такого оприлюднення сторонами не оспорюється та визнається.

Сторонами не заперечується той факт, що позивач здійснив продаж алкогольних напоїв 24.10.2018р., тобто у день, коли відбулось оприлюднення акта Київської міської ради, яким обмежена реалізація алкогольних напоїв шляхом заборони їх продажу з 23:00 до 10:00, відповідно до пункту 1 Рішення № 1529/5593.

Частиною 5 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Відповідно до вимог статей 251, 252 Цивільного кодексу України, строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами.

Згідно зі статтею 253 Цивільного кодексу України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Статтею 120 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Аналогічна правова позиція щодо строків та порядку його обчислення у правовідносинах, пов`язаних із реалізацією владних управлінських функцій органами місцевого самоврядування, визначена постановою Верховного Суду від 13.06.2018 у справі № 128/1950/17.

Таким чином, строк набрання чинності Рішення № 1529/5593 обчислюється днями, оскільки воно набирає чинності з дня офіційного оприлюднення.

Отже, суд приходить до висновку, що за загальним правилом обчислення строків, останній, у спірних відносинах, повинен починатися з наступного дня після відповідної події, з якою пов`язано його початок, тобто з наступного дня після дня офіційного оприлюднення.

Відтак, Рішення № 1529/5593, офіційно оприлюднене 24.10.2018, набирає чинності з 24.10.2018 і це означає, що всі правила поведінки, встановлені цим рішенням, є обов`язковими для виконання з 25.10.2018.

Згідно статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

При обчисленні строків днями, в один той самий день одне й те саме діяння не може бути та не бути правопорушенням в залежності від годин такого дня. Суд звертає увагу сторін на ту обставину, що оприлюднення нормативно правового акта здійснюється у певну годину певного дня. Відтак діяння, вчинені до години оприлюднення нормативно правового акта, не можуть визнаватись правопорушеннями.

Таким чином, обмеження щодо продажу алкогольних напоїв в певний час доби, установлені Рішенням Київської міської ради від 27 вересня 2018 року № 1529/5593 офіційно оприлюдненого 24.10.2018, підлягають правозастосуванню з наступного дня після такого оприлюднення, тобто з 25.10.2018.

Тому, установлений відповідачем факт продажу позивачем горілки «Хлібний Дар Класична» 40 %, вчинений 24.10.2018р. о 08 год. 58 хв., не може кваліфікуватись, як порушення статті 153 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального», оскільки таке діяння, на час його вчинення, не визнавалось законом, як правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019р. № є протиправним та підлягає скасуванню.

Так, в частині позовних вимог про визнання протиправним податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019р. № , суд зазначає таке.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначено Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до положень пункту 7 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані подавати до контролюючих органів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку.

Суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти) повинні подавати до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Суб`єкти господарювання, які використовують такі реєстратори розрахункових операцій, як електронні таксометри, автомати з продажу товарів (послуг) та реєстратори розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, повинні подавати до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі, або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, яка міститься в фіскальній пам`яті зазначених реєстраторів розрахункових операцій.

Порядок передачі інформації до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку встановлюється органами доходів і зборів на базі технології, розробленої Національним банком України та погодженої центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012р. № 1057 затверджено Вимоги щодо створення контрольної стрічки в електронній формі у реєстраторах розрахункових операцій та модемів для передачі даних (далі - Вимоги № 1057) та Порядок передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби (далі - Порядок № 1057).

Згідно з пунктом 3.1.2 Вимог № 1057 РРО з модемом повинен забезпечувати:

- автоматичну із заданою сервером обробки інформації періодичністю передачу контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації за протоколом передачі інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);

- на запит органів ДПС України передачу інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);

- захист контрольно-звітної інформації від підміни, модифікації та перегляду під час передачі засобами МБ SAM;

- збереження у контрольній стрічці дати та часу передачі контрольно-звітної інформації до сервера;

- прийняття та збереження у контрольній стрічці повідомлення від сервера обробки інформації про отримання контрольно-звітної інформації, дати та часу прийняття цього повідомлення сервером;

- проведення персоналізації МБ SAM, вбудованого в РРО або модем;

- проведення персоналізації РРО, друкування даних для підтвердження виконання процедури персоналізації;

- повторну передачу контрольно-звітної інформації у разі, якщо отримане від сервера повідомлення буде містити таку вимогу;

- накопичення контрольно-звітної інформації у разі неможливості передачі її через порушення зв`язку із сервером обробки інформації з будь-яких причин та автоматичну передачу накопиченої інформації до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку;

- індикацію справного та несправного стану модема та каналу передачі інформації;

- блокування проведення розрахункових операцій у разі:

- технічної несправності модема, який до нього приєднаний, за винятком несправності каналу передачі інформації (тільки для РРО з КСЕФ);

- неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації протягом 72 годин;

- переповнення у модемі пам`яті для накопичення збереження контрольно-звітної інформації (тільки для РРО, що друкують паперову контрольну стрічку).

Порядком № 1057 встановлюється механізм передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби для суб`єктів господарювання, що використовують РРО.

Відповідно до пункту 1.5 Порядку №1057, суб`єкти господарювання, які використовують РРО, що створюють контрольну стрічку в електронній формі, та/або електронні контрольно-касові реєстратори, що створюють контрольну стрічку в друкованому вигляді, повинні забезпечити передачу до сервера обробки інформації електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці у пам`яті РРО або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Згідно з пунктами 9.1, 9.2 та 9.3 Порядку №1057 передача даних РРО виконується згідно з регламентом у форматі XML за протоколом передачі інформації. Інформаційні еквайєри забезпечують реалізацію регламенту подальшої передачі захищених даних, що були отримані від РРО, з бази даних інформаційного еквайєра до системи обліку даних РРО.

Для РРО з контрольною стрічкою в електронній формі порядок передачі даних є таким:

процесор РРО вибирає з носія контрольної стрічки в електронній формі ті пакети даних РРО, які підлягають передачі;

отриманий набір даних засобами МБ SAM захищається від підміни, модифікації та перегляду;

модем встановлює з`єднання з інформаційним еквайєром та передає захищений за допомогою МБ SАМ набір даних;

інформаційний еквайєр перевіряє засобами національної системи масових електронних платежів цілісність набору даних та зберігає його у незмінному (захищеному від перегляду) вигляді у базі даних інформаційного еквайєра до отримання підтвердження про успішний прийом даних від системи обліку даних РРО;

інформаційний еквайєр надсилає РРО підтвердження про отримання та успішне зберігання набору даних;

РРО приймає підтвердження та зберігає його у носії контрольної стрічки в електронній формі;

у разі невдалого виконання операції (порушення цілісності набору даних під час передачі, неможливість зберігання інформації у базі даних тощо) інформаційний еквайєр повертає до РРО код помилки. Залежно від коду помилки РРО повторює спробу передачі негайно або через визначений час згідно з регламентом передачі даних.

Для РРО без контрольної стрічки в електронній формі порядок передачі даних є таким:

РРО формує пакет даних;

РРО передає пакет даних РРО до з`єднаного з ним модема;

модем засобами МБ SAM захищає дані від підміни, модифікації та перегляду;

модем у взаємодії з МБ SAM встановлює захищене з`єднання з інформаційним еквайєром та передає набір даних;

інформаційний еквайєр перевіряє засобами національної системи масових електронних платежів цілісність набору даних та зберігає його у незмінному (захищеному від перегляду) вигляді у базі даних інформаційного еквайєра до отримання підтвердження про успішний прийом даних від системи обліку даних РРО;

інформаційний еквайєр надсилає модему підтвердження про отримання та успішне зберігання набору даних;

модем приймає підтвердження, передає на РРО результат передачі даних;

у разі невдалого виконання операції (порушення цілісності набору даних під час передачі, неможливість зберігання інформації в базі даних тощо) інформаційний еквайєр повертає модему код помилки. Залежно від коду помилки модем повторює спробу передачі негайно або через заданий час згідно з регламентом передачі даних.

Відповідно до статті 2 Закону № 265/95-ВР фіскальні функції - здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довготермінове зберігання у фіскальній пам`яті, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

Таким чином, відповідно до вимог Порядку №1057, створення електронних копій контрольних стрічок в пам`яті реєстратора розрахункових операцій чи модемі, а також передача по дротових та бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів здійснюється автоматично реєстраторами розрахункових операцій, систематично, із захистом контрольно-звітної інформації від підміни..

Відповідно до ст. 12 Закону № 265/95-ВР, на території України у сферах, визначених цим Законом, дозволяється реалізовувати та застосовувати лише ті реєстратори розрахункових операцій вітчизняного та іноземного виробництва, які включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та конструкція і програмне забезпечення яких відповідає конструкторсько-технологічній та програмній документації виробника.

З акта перевірки вбачається, що при здійсненні роздрібної торгівлі розрахункові операції у готівковій та безготівковій формах підприємство проводило з використанням належним чином зареєстрованого, опломбованого та переведеного у фіскальний режим роботи РРО.

Висновки контролюючого органу про порушення позивачем п. 7 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» ґрунтується на тому, що суб`єктом господарювання не забезпечено передачу до органу ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться в стрічці пам`яті РРО, фіскальний номер 300172664 в період з 01.08.2019р. 16 год. 11 хв. по 01.08.2019р. 16 год. 12 хв.

Такі висновки контролюючого органу суд вважає помилковими, з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що 25.05.2015р. між ТОВ «Легіон 2015» (замовник) та ТОВ «Компанія «Інформаційні системи» (виконавець) укладено договір на сервісно-технічне обслуговування реєстраторів розрахункових операцій № 51003-0515/14 з умовами якого замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання виконувати роботи по сервісно-технічному обслуговуванню (СТО) РРО, перелік яких визначається відповідними додатками до Договору. Так, відповідно до п. 1.2 Договору, СТО передбачає тестування та діагностику, регламентні роботи по чищенню, регулюванню, налагодженню РРО, а також консультації по роботі та програмуванню РРО. Згідно з п. 2.9 Договору, виконавець зобов`язаний оплачувати послуги інформаційного еквайзера для забезпечення зберігання і збору звітної інформації з РРО Користувача.

Відповідно до листа ТОВ «Компанія «Інформаційні системи» від 20.08.2019р. № 2008/1 останнє звернулось до виробника касових апаратів, яким надано інформацію щодо підтвердження відправлення чеків з реєстратора на еквайрінг.

Так, згідно з листом ТОВ «Гера» від 14.08.2019р. б/н підтверджено виконання відправлення чека з реєстратора MG-T808TL.

Водночас, суд наголошує на тому, що у випадку неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу з будь-яких причин, у відповідності до Порядку № 1057, передбачене накопичення такої інформації та автоматичної її передачі до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку. Тобто, у разі збоїв у роботі РРО, порушення зв`язку з сервером, в РРО закладено функцію автоматичного передавання таких даних після відновлення зв`язку.

Також, суд зазначає, що у випадку не передавання контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу протягом 72 годин проведення розрахункових операцій блокується автоматично.

Доказів щодо технічної несправності РРО в разі блокування проведення розрахункових операцій і як наслідок неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу відповідачем суду не надано.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивачем було забезпечено передачу до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстратора розрахункових операцій, так як передача відбувається автоматично, а відтак доводи податкового органу про незабезпечення такої передачі, суд вважає помилковими.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019р. № також є протиправним та підлягає скасуванню.

Позивачем під час розгляду справи було надано належні та допустимі докази на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, а наведені ним доводи не було спростовано відповідачем.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015» - задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019р. № та № .

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015» судові витрати за сплату судового збору в розмірі 1921,0 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295, 296 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська