Справа № 400/2157/19
Суддя: Устинов І. А.
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2020 р. № 400/2157/19
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Устинова І.А., розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом:Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради, пл. Центральна, 1, каб. 37, м. Вознесенськ, Миколаївська область, 56500

до відповідача:Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, вул.Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056

про:визнання протиправною та скасування постанови від 26.06.2019 р. № 24/1014-2069-19,

ВСТАНОВИВ:

16.07.2019 року Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі - відповідач) з вимогою визнати протиправною та скасувати Постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області за № 24/1014-2069-19 від 26.06.2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Миколаївській області Заграєнко Н.В. відносно Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради за вчинення правопорушення, передбаченого абз. 1 п. 4 ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу в розмірі 69 156 грн.

Ухвалою від 13.08.2019р. суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Позивач в обгрунтування позовних вимог зазначив, що відповідач провівши перевірку позивача не склав жодного документу за результатами перевірки, який би свідчив про наявність порушень позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Відповідачем лише складено Акт від12.06.2019р., який містить відмітку, що представник позивача «на розгляд справи не з`явився». Позивач вказав, що не отримував жодного документу за результатами перевірки, а Акт від 12.06.2019р. було складено без належного повідомлення позивача, чим порушило його право на надання пояснень щодо спірних обставин справи.

Відповідач заперечував проти позову з підстав викладених у відзиві на позовну заяву від 13.09.2019р. Відповідач вказав, що ним проведено перевірку позивача на підставі п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.11 № 553 (далі - Порядок № 553). В Акті складеному за результатами перевірки від 12.06.2019р. № 173 зазначено, що позапланова перевірки Управління розпочата 28.05.2019р. у присутності відповідальної особи ОСОБА_1 - головного спеціаліста відділу питань благоустрою Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради. Відповідно інформації зазначеній забудовником у декларації про готовність експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єкті незначними наслідками (СС1) від 18.04.2019 №МК 46, будівельні робот капітального ремонту ліній зовнішнього освітлення по вул. Соколецька від ТП-33 в м.Вознесенськ розпочато па підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єкті незначними наслідками (ССІ). На виконання п.п. 16, 17 Порядку № 553, посадовою особою Управління складено акт перевірки від 12,06.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.06.2019. 26.06.2019 Управлінням розглянуто справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. За результатами розгляду позивач визнаний винним у порушенні норм містобудівного законодавства, Управлінням винесено постанови) № 24/1014-2069-19 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Таким чином, відповідач вважає, що він діяв в порядку та у спосіб, передбаченому чинним законодавством .

Ухвалою від 13.11.2019р. суд зупинив провадження у справі до набрання чинності рішенням в адміністративній справі №400/2160/19.

Ухвалою від 13.03.2020р. суд поновив провадження у справі № 400/2157/19 та призначив розгляд справи в судовому засіданні.

Позивач надав 23.06.2020р. до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України, суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження. Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Дослідив матеріали справи, суд встановив таке.

28.05.2019р. відповідачем проведено позапланову перевірку Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради на підставі п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.11 № 553.

За результатами перевірки відповідачем складено Акт від 12.06.2019р. № 173 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що позапланова перевірка Управління розпочата 28.05.2019р. у присутності відповідальної особи Рідоша Р.В. - головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Також 12.06.2020р.відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.16-17), в якому вказано, що «позивач не з`явився на розгляд справи» та винесено припис від 12.06.2019р. № 20 (а.с.14-15), в якому також зазначено, що «позивач не з`явився на розгляд справи».

Проте, як вказав позивач в позовній заяві, Акт від 12.06.2019р., протокол від 12.06.2019р. та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12.06.2019р. № 20, він отримав одним поштовим відправленням 24.06.2019р.

За наслідками перевірки відповідачем прийнята постанова №24/1014-2069-19 від 26.06.2019 року, якою на позивача накладено штраф в сумі 69 156,00 грн. за вчинення правопорушення передбаченого абз. 1 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Позивач не погоджуючись з прийнятою відповідачем постановою від 26.06.2019р., звернувся до суду з відповідним позовом про її скасування.

З`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд виходить з наступного.

За змістом статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. №3038-VІ (далі - Закон №3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Приписами п. 4 ч. 4 ст. 41 Закону закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Разом з тим, процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно із пунктом 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

Відповідно до положень п. 13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки у двох примірниках, один з яких надається суб`єкту містобудування, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (пункти 16, 17,18, 19 Порядку №553).

Відповідно до п.20 Порядку № 553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачем, згідно направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 173 від 24.05.2019 року, було проведено позапланову перевірку Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради на підставі п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553(перевірка достовірності даних, наведених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 18.04.2019).

Позапланова перевірка Управління розпочата 28.05.2019 у присутності відповідальної особи ОСОБА_2 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління уДержавної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, про що зазначено в акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 12.06.2019 № 173.

Разом з тим, як в акті перевірки від 12.06.2019 року відсутні підписи осіб, які були присутні під час перевірки, також відсутня інформація про отримання копії документів особами, що були присутні при складенні документів, або уповноваженими особами позивача, та відсутні записи щодо відмови осіб від підпису або отримання документів.

Крім того, в графі призначеній для підпису керівника або уповноваженої особи наявний запис «на розгляд справи не з`явилися», однак це не є доказом відмови від отримання копії документів або непогодженням з останнім та викладом будь-яких зауважень.

Доказів, які б доводили протилежне, матеріали справи не містять та відповідачем до суду не надано.

Отже, системний аналіз наведених норм у своїй сукупності дає підстави для висновку, що акт перевірки, отриманий в результаті документальної виїзної перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених ч. 2 ст. 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, якщо він одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Рішення, прийняте за наслідками незаконної перевірки на підставі висновків акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню.

Стосовно питання дотримання відповідачем порядку притягнення позивача до відповідальності оскаржуваною постановою суд зазначає наступне.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244.

Відповідно до п.9 вказаного Порядку № 244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.16-19 цього Порядку справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з

дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

З наведеного вбачається, що належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є суб`єкт містобудування, якому така інформація надійшла не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Відповідно до п. 20 Порядку №244, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, серед іншого, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

З аналізу наведеного можна дійти висновку, що в разі встановлення відповідачем під час підготовки справи до розгляду, відсутності факту сповіщення суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи, то подальший розгляд питання про притягнення до відповідальності по суті, є протиправним, оскільки позивача не було сповіщено належним чином про такий розгляд за три доби.

Згідно протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.06.2019 року вказано, що справа буде розглядатися 26.06.2019 року о 12 год. 00 хв. водночас, зі вказаного протоколу не вбачається, що позивач був ознайомлений з ним, отримував копію, в протоколі відсутній підпис позивача, його пояснення.

З матеріалів справи вбачається, що вищевказаний протокол було направлено позивачу засобами поштового зв`язку.

В даному випадку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, разом з актом перевірки було отримано позивачем засобами поштового зв`язку 24.06.2019 року, а оскаржувана постанови винесена 26.06.2019 року, що свідчить про не дотримання відповідачем вимог законодавства під час винесення спірної постанови.

Сам по собі факт завчасного направлення такого повідомлення не є доказом того, що позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності, що свідчить про позбавлення позивача права на участь у розгляді її справи та надання доказів.

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку, що приймаючи оскаржувану постанову відповідач порушив норми діючого законодавства, які гарантують особі, яка притягається до відповідальності право на об`єктивний та справедливий розгляд справи.

З урахуванням вищенаведеного суд вважає, що відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення не діяв на підставі та у спосіб передбачений діючим законодавством, оскільки порушив процедуру розгляду справи, та допустив надмірний формалізм при вирішенні питання про притягнення позивача до відповідальності за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, що потягло за собою прийняття необґрунтованого рішення про накладення штрафу, що помилково не встановлено судом першої інстанції.

При цьому, суд не дає правову оцінку порушенням встановленим відповідачем за результатами проведеної перевірки, а лише зазначає про порушення процедури проведення такої та протиправність прийняття за її результатами спірного рішення.

Таким чином, виходячи з вищезазначеного, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підтвердженими матеріалами справи.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду правомірності винесеної постанови від 26.06.2019р. за № 24/1014-2069-19.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Судовий збір розподіляється відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 9, 19, 139, 241, 244, 242 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради (пл. Центральна, 1, каб. 37, м. Вознесенськ, Миколаївська область, 56500, ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (вул.Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056, ) задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати Постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області за № 24/1014-2069-19 від 26.06.2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Миколаївській області Заграєнко Н.В. відносно Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради за вчинення правопорушення, передбаченого абз. 1 п. 4 ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу в розмірі 69 156 грн.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (1133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) на користь Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради (пл. Центральна, 1, каб. 37, м. Вознесенськ, Миколаївська область, 56500, ) судовий збір в розмірі 2007,00 грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І. А. Устинов