Справа № 160/2859/20
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2020-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

12 серпня 2020 року м. Дніпросправа № 160/2859/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Щербака А.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Малиш Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Яковенко О.М.

розглянувши в м. Дніпро у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 травня 2019 року (суддя Златін С.В.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» до Київської митниці Держмитслужби про скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» звернулось з позовом до Київської митниці Держмитслужби про скасування рішень.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 травня 2019 року позов задоволено.

Суд вирішив визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби від 17.01.2020 року № UA100000/2020/000022/2 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA100070/2020/00020.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби від 20.01.2020 року № UA100000/2020/000005/2 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA100070/2020/00023.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби від 21.01.2020 року № UA100000/2020/000033/2 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA100070/2020/00024.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби від 22.01.2020 року № UA100000/2020/000037/2 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA100070/2020/00026.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби від 22.01.2020 року № UA100000/2020/000038/2 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA100070/2020/00027.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби від 27.01.2020 року № UA100000/2020/000039/2 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA100070/2020/00028.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби від 27.01.2020 року № UA100000/2020/000041/2 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA100070/2020/00029.

Відповідачем подана апеляційна скарга, просить рішення суду першої інстанції скасувати, в задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не враховано те, що позивачем не було надано документів для усунення виявлених митницею розбіжностей, відмова надавалась до митного органу письмово.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як було встановлено судом першої інстанції, 02.09.2019 між позивачем та компанією Zhejiang Richoice Machinery Imp & Exp Co, Ltd (Китай) укладено контракт № 020919, у відповідності до умов якого Zhejiang Richoice Machinery Imp & Exp Co, Ltd (Китай) зобов`язався поставити товар, а позивач зобов`язався його оплатити.

Умови поставки товару: CIF Одеса; кількість товару, асортимент та ціна вказується у рахунках фактурах; вантажовідправник третя особа; на момент відвантаження товару продавець видає позивачу на товар рахунок проформу для оформлення процедури відправки; вартість тари, маркування, упаковки, перевезення, переміщення (навантаження, вивантаження), страхування включені до ціни товару.

На підставі поставки товару позивачем подано до митного органу митні декларації :

№ UA100070/2020/410757 від 17.01.2020 року, до якої додано наступні документи декларація митної вартості № 1891; пакувальний лист № МТ016-cor від 30.11.2019 року; рахунок проформа № МТ016 від 30.11.2019 року; інвойс № МТ016 від 30.11.2019 року; коносамент від 30.11.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна від 14.01.2020 року; документ про походження товару - інвойс № МТ016 від 30.11.2019 року; висновок про вартісні характеристики товару - Дніпропетровської торгово-промислової палати від 16.01.2020 року № ГО-109; комерційна пропозиція від 30.11.2019 року; страховий поліс від 30.11.2019 року; контракт від 02.09.2019 року № 020919; додаткова угода від 10.10.2019 року; лист від 17.01.2020 року про відсутність можливості надання інших документів;

№ UA100070/2020/410994 від 20.01.2020 року, до якої додано наступні документи декларація митної вартості № 1903; пакувальний лист № МТ21436 від 15.12.2019 року; рахунок проформа № МТ21436 від 15.12.2019 року; інвойс № МТ21436 від 15.12.2019 року; коносамент від 15.12.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна від 17.01.2020 року; документ про походження товару - інвойс № МТ21436 від 15.12.2019 року; висновок про вартісні характеристики товару - Дніпропетровської торгово-промислової палати від 20.01.2020 року № ГО-139; комерційна пропозиція від 15.12.2019 року; страховий поліс від 15.12.2019 року; контракт від 02.09.2019 року № 020919; додаткова угода від 10.10.2019 року; лист від 20.01.2020 року про відсутність можливості надання інших документів;

№ UA100070/2020/410987 від 20.01.2020 року, до якої додано наступні документи декларація митної вартості № 1901; пакувальний лист № МТ017/2 від 14.12.2019 року; рахунок проформа № МТ017 від 14.12.2019 року; інвойс № МТ017 від 14.12.2019 року; коносамент від 14.12.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна від 17.01.2020 року; документ про походження товару - інвойс № МТ017 від 14.12.2019 року; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 17.01.2020 року; висновок про вартісні характеристики товару - Дніпропетровської торгово-промислової палати від 20.01.2020 року № ГО-137; комерційна пропозиція від 14.12.2019 року; страховий поліс від 14.12.2019 року; контракт від 02.09.2019 року № 020919; додаткова угода від 10.10.2019 року; лист від 21.01.2020 року про відсутність можливості надання інших документів;

№ UA100070/2020/411193 від 22.01.2020 року, до якої додано наступні документи декларація митної вартості № 1919; пакувальний лист № МТ019 від 13.12.2019 року; рахунок проформа № МТ019 від 13.12.2019 року; інвойс № МТ019 від 13.12.2019 року; коносамент від 13.12.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна від 20.01.2020 року; документ про походження товару - інвойс № МТ019 від 13.12.2019 року; висновок про вартісні характеристики товару - Дніпропетровської торгово-промислової палати від 22.01.2020 року № ГО-166; комерційна пропозиція від 13.12.2019 року; страховий поліс від 13.12.2019 року; контракт від 02.09.2019 року № 020919; додаткова угода від 10.10.2019 року; лист від 22.01.2020 року про відсутність можливості надання інших документів;

№ UA100070/2020/411189 від 22.01.2020 року, до якої додано наступні документи декларація митної вартості № 1918; пакувальний лист № МТ020 від 11.12.2019 року; рахунок проформа № МТ020 від 11.12.2019 року; інвойс № МТ020 від 11.12.2019 року; коносамент від 11.12.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна від 21.01.2020 року; документ про походження товару - інвойс № МТ020 від 11.12.2019 року; висновок про вартісні характеристики товару - Дніпропетровської торгово-промислової палати від 22.01.2020 року № ГО-167; комерційна пропозиція від 11.12.2019 року; страховий поліс від 11.12.2019 року; контракт від 02.09.2019 року № 020919; додаткова угода від 10.10.2019 року; лист від 22.01.2020 року про відсутність можливості надання інших документів;

№ UA100070/2020/411540 від 27.01.2020 року, до якої додано наступні документи декларація митної вартості № 1931; пакувальний лист № 149-595 від 13.12.2019 року; рахунок проформа № 149-595 від 13.12.2019 року; інвойс № 149-595 від 13.12.2019 року; коносамент від 13.12.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна від 24.01.2020 року; документ про походження товару - інвойс № 149-595 від 13.12.2019 року; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 16.01.2020 року; висновок про вартісні характеристики товару - Дніпропетровської торгово-промислової палати від 27.01.2020 року № ГО-205; комерційна пропозиція від 13.12.2019 року; страховий поліс від 13.12.2019 року; контракт від 02.09.2019 року № 020919; додаткова угода від 10.10.2019 року; лист від 27.01.2020 року про відсутність можливості надання інших документів;

№ UA100070/2020/411564 від 27.01.2020 року, до якої додано наступні документи декларація митної вартості № 1933; пакувальний лист № МТ21437 від 20.12.2019 року; рахунок проформа № МТ21437 від 20.12.2019 року; інвойс № МТ21437 від 20.12.2019 року; коносамент від 20.12.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна від 24.01.2020 року; документ про походження товару - інвойс № МТ21437 від 20.12.2019 року; висновок про вартісні характеристики товару - Дніпропетровської торгово-промислової палати від 27.01.2020 року № ГО-206; комерційна пропозиція від 20.12.2019 року; страховий поліс від 20.12.2019 року; контракт від 02.09.2019 року № 020919; додаткова угода від 10.10.2019 року; лист від 27.01.2020 року про відсутність можливості надання інших документів.

Відповідачем запропоновано позивачу надати додаткові документи, які були витребувані від позивача у зв`язку з тим, що документи надані позивачем містили розбіжності відповідно до обраного методу визначення митної вартості, а саме:

у наданих інвойсах не вказано, які складові включено до митної вартості товарів;

надані до митного оформлення страхові поліси не перекладено на українську мову; страхові поліси не містять інформації про страхувальника, застрахованої особи, номеру контракту, ваги та іншої інформації;

до митного оформлення позивачем надано як інвойс так і рахунок-проформу, що викликає сумнів у тому, що товар є об`єктом купівлі-продажу, враховуючи те, що рахунок-проформа складається, якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу; рахунок-проформа не містить підпису продавця;

висновки Дніпропетровської торгово-промислової палата про якісні та вартісні характеристики товарів викликають обґрунтовані сумніви, оскільки не врахована кон`юнктура ринку та біржові котирування вартості сировини;

комерційні пропозиції продавця товару містить лише перелік товарів відповідно до інвойсів та не надає аналіз щодо дійсної ціни оцінюваних товарів;

до митного оформлення не надано страхові документи;

у наданому до митного оформленні коносаментах у графі «Фрахт» зазначено «за домовленістю», що не передбачає оплату фрахту відправником.

Позивач повідомив про неможливість подання інших документів.

Відповідач визначив митну вартість товару на підставі резервного методу, у зв`язку з чим ним прийнято оскаржувані рішення, які позивачем було оскаржено до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що відомості надані позивач стосовно митної вартості товарів є об`єктивними, піддаються обчисленню та підтверджуються документально, а відповідачем під час розгляду справи не доведено належними та допустимими засобами доказування неправильності заявленої митної вартості товару.

Колегія суддів з такими висновками суду першої інстанції погоджується.

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами четвертою та п`ятою статті 58 Митного кодексу України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно із статтею 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. При цьому, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (стаття 52 Митного кодексу України).

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 53 Митного кодексу України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст. 53 МК україни).

В силу частини п`ятої статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що в разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Статтею 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Судом першої інстанції вірно було зазначено, що оскільки відповідач виявив розбіжності у поданих позивачем документах, а саме: розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, розбіжності відповідно до обраного методу визначення митної вартості, що вказані судом вище, а тому вправі був направити відповідні запити до позивача.

Щодо доводів відповідача - у наданих інвойсах не вказано, які складові включено до митної вартості товарів, судом першої інстанції вірно було зазначено, що чинним законодавством України не визначено обов`язкових реквізитів для інвойсів.

Щодо доводів відповідача - надані до митного оформлення страхові поліси не перекладено на українську мову; страхові поліси не містять інформації про страхувальника, застрахованої особи, номеру контракту, ваги та іншої інформації; до митного оформлення не надано страхові документи.

Судом першої інстанції вірно було враховано те, що умови поставки згідно зовнішньоекономічного контракту CIF зобов`язують продавця товару оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару у порт призначення та укласти договір страхування. Отже, вартість товару вже включає у себе витрати на перевезення та страхування товару.

Страхові поліси, які підтверджують витрати продавця були надані відповідачу, а відповідачем не було доведено іншого.

Щодо доводів відповідача - до митного оформлення позивачем надано як інвойс так і рахунок-проформу, що викликає сумнів у тому, що товар є об`єктом купівлі-продажу, враховуючи те, що рахунок-проформа складається, якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу, рахунок-проформа не містить підпису продавця.

Судом першої інстанції було встановлено, що позивач до митного оформлення надав і інвойс і рахунок проформу, які містять ідентичні відомості про вартість товару.

У пункті 2.5 зовнішньоекономічного контракту сторони погодили, що рахунок проформа надається лише для оформлення процедури відправлення.

За вказаних обставин, з урахуванням положень зовнішньоекономічного контракту судом першої інстанції вірно було враховано, що рахунок-проформа надавалась лише для виконання відправлення товару та вказаний документ жодним чином не свідчить про те, що товар не є об`єктом купівлі-продажу.

Щодо доводів відповідача - комерційні пропозиції продавця товару містить лише перелік товарів відповідно до інвойсів та не надає аналіз щодо дійсної ціни оцінюваних товарів.

Судом першої інстанції вірно було взято до уваги те, що з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності не є правомірним не брати до уваги прайс-лист з мотивів його недопустимості у зв`язку з наявністю чи відсутністю у ньому певних відомостей (реквізитів).

Щодо доводів відповідача у наданому до митного оформленні коносаментах у графі «Фрахт» зазначено «за домовленістю», що не передбачає оплату фрахту відправником.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що умови поставки згідно зовнішньоекономічного контракту CIF зобов`язують продавця товару оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару у порт призначення та укласти договір страхування. Отже, вартість товару вже включає у себе витрати на перевезення та страхування товару.

Таким чином, судом першої інстанції вірно було встановлено, що відповідачем під час розгляду справи не доведено належними та допустимими засобами доказування неправильності заявленої митної вартості товару. Доводи відповідача ґрунтуються лише на припущенням, які не підтвердженні жодними доказами.

Доводи апеляційної скарги зазначеного не спростовують, підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні

Керуючись ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 травня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» до Київської митниці Держмитслужби про скасування рішень залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до суду касаційної інстанції в строк, передбачений ст. 329 КАС України.

Постанова у повному обсязі складена 14 серпня 2020 року.

Головуючий - суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш