Справа № 348/1381/20
Суддя: Матолич В. В.
Дата ухвалення: 2020-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

щодо залишення позовної заяви без руху

Справа №348/1381/20

Провадження № 2-а/348/44/20

10 серпня 2020 року суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Матолич В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, Інспектора СРПП № 3 Стрийського ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Цендровського Івана Михайловича про скасування постанови,

встановила:

07.08.2020 ОСОБА_1 пред`явив позов до Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, Інспектора СРПП № 3 Стрийського ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Цендровського І. М. про скасування постанови.

Згідно зі ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити: відомі номери засобів зв`язку; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності віднесені до категорії термінових адміністративних справ і відповідно до ст. 286 КАС України підлягають розгляду протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі. Таким чином, від виконання вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України залежить чи буде проведено розгляд справи без невправданої затримки, у визначений процесуальним законом строк. У позовній заяві позивач не зазначив номери засобів зв`язку (зокрема, свій номер телефону).

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 286 КАС України визначено способи, які забезпечують ефективний захист прав громадянина при зверненні до суду у даній категорії справ, а саме:

1) скасування рішення суб`єкта владних повноважень і направлення справи на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

2) скасування рішення суб`єкта владних повноважень і закриття справи про адміністративне правопорушення;

3) зміна заходу стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Слід також звернути увагу, що працівники органів і підрозділів Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені органів Національної поліції і у даному випадку не можуть виступати самостійними суб`єктами владних повноважень, тобто окремо від державного органу, посадовою особою якого вони є, виносячи одноособові рішення. Тому належним відповідачем, як суб`єктом владних повноважень у адміністративній справі щодо оскарження рішень (дій чи бездіяльності) у справі про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, повинен бути відповідний орган Національної поліції. Таким чином, належним відповідачем у цій категорії справ є управління національної поліції у Львівській області.

Враховуючи наведене, позивачу слід зазначити у позовній заяві:

- номери засобів зв`язку позивача;

- привести зміст позовних вимог у відповідність до способів захисту порушеного права, визначених ч.3 ст.286 КАС України;

- замінити неналежних відповідачів належним або зазначити зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

На виконання вимог ч.1 ст.161 КАС України позивачу слід долучити до позовної заяви її копії у кількості відповідачів.

Відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем до матеріалів справи не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Натомість позивач долучив клопотання, відповідно до якого просить на підставі ч.4 ст.288 КУпАП звільнити його від сплати судового збору, оскільки визначений Законом України "Про судовий збір" перелік осіб, які мають пільги зі сплати судового збору не є вичерпним, крім цього ст.288 КУпАП є спеціальною нормою.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону України «Про судовий збір».

За статтями 1, 2 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина друга статті 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до статті 4 цього ж Закону за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Так, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18.03.2020 при розгляді справи №543/775/17 відступила від правового висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи наведене, клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 420,40 гривень.

На підтвердження сплати судового збору до суду необхідно надати оригінал документа про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч вимогам КАС України усі долучені до позовної заяви копії документів належним чином не засвідчені, що суперечить вимогам, встановленим до оформлення копій документів.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації Вимог до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "згідно з оригіналом"; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Слід зазначити, що залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), не є порушенням права на справедливий судовий захист, визначений статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

З урахуванням вищевикладеного вважаю, що подану позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 169 КАС України, суддя,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, Інспектора СРПП № 3 Стрийського ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Цендровського Івана Михайловича про скасування постанови, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Якщо у зазначений в даній ухвалі строк, позивач не усуне недоліки позовної заяви, то позовна заява буде вважатись неподаною і на підставі ухвали суду буде повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання ухвали суддею.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху не підлягає оскарженню.Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Матолич В.В.