Справа № 640/2627/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2020-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

12 серпня 2020 року м. Київ №640/2627/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника позивача про ухвалення додаткового рішення в адміністративній справі

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Серж"
до Головного управління Держгеокадастру у місті Києві
провизнання дій протиправними, скасування витягів та зобов`язання вчинити дії
Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

- Київська міська рада;

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Серж" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Держгеокадастру у місті Києві, в якому просило суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у місті Києві при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною "0,86" у витязі №1019/86-17, сформованому 15 лютого 2017 року, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035;

- визнати протиправними дії Головного управління Дерджгеокадастру у місті Києві при застосуванні сукупного коефіцієнту КмЗ величиною "0,86" у витязі №1600/86-18, сформованому 12 лютого 2018 pоку, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035;

- визнати протиправним та скасувати витяг №1019/86-17, який сформований Головним управлінням Дерджгеокадастру у місті Києві (код з ) 15 лютого 2017 pоку, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт КмЗ величиною "0,86";

- визнати протиправним та скасувати витяг №1600/86-18, який сформований Головним управлінням Дерджгеокадастру у місті Києві (код з ) 12 лютого 2018 pоку, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт КмЗ величиною "0,86";

- зобов`язати Головне управління Дерджгеокадастру у місті Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ "Серж" (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт КмЗ величиною "0,56";

- зобов`язати Головне управління Дерджгеокадастру у місті Києві (код з ) видати на 2018 рік ТОВ "Серж" (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт КмЗ величиною "0,56".

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2020 року адміністративний позов задоволено частково: - визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у місті Києві при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною "0,86" у витязі №1019/86-17, сформованому 15 лютого 2017 року, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035; - визнано протиправними дії Головного управління Дерджгеокадастру у місті Києві при застосуванні сукупного коефіцієнту КмЗ величиною "0,86" у витязі №1600/86-18, сформованому 12 лютого 2018 pоку, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035; - визнано протиправним та скасовано витяг №1019/86-17, який сформований Головним управлінням Дерджгеокадастру у місті Києві (код з ) 15 лютого 2017 pоку, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт КмЗ величиною "0,86"; - визнано протиправним та скасовано витяг №1600/86-18, який сформований Головним управлінням Дерджгеокадастру у місті Києві (код з ) 12 лютого 2018 pоку, із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт КмЗ величиною "0,86"; - зобов`язано Головне управління Дерджгеокадастру у місті Києві вжити заходів щодо приведення відомостей у Державному земельну кадастрі у відповідність до існуючого стану та фактичного використання земельної ділянки позивача з кадастровим номером :90:118:0035 із застосуванням іншого коефіцієнту Км3. В решті заявлених позовних вимог - відмовлено.

Заявою від 30 липня 2020 року позивач звернувся до суду з проханням ухвалити додаткове рішення по справі, яким зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у місті Києві застосувати в Державному земельному кадастрі при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,56».

В якості обґрунтувань у поданій заяві позивач послався на те, що судом не було вирішено питання щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, а також що суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення - суд, зобов`язуючи відповідача вжити заходів щодо приведення відомостей у Державному земельному кадастрі у відповідність до існуючого стану та фактичного використання земельної ділянки позивача з кадастровим номером :90:118:0035 із застосуванням іншого коефіцієнту Км3, не встановив способу виконання рішення в цій частині, зокрема яким чином відповідачу належить приводити відомості у Державному земельному кадастрі у відповідність до існуючого стану та фактичного використання вказаної земельної ділянки, який інший розмір коефіцієнту Км3 необхідно застосувати та які саме заходи необхідно вжити.

Так, згідно положень частини першої статті 252 Кодексу адміністративного судочинства України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, зокрема якщо щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення, а також якщо суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення.

У рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2020 року при вирішенні питання щодо заявлених позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у місті Києві видати на 2017 та 2018 роки ТОВ "Серж" (код з ) нові витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 7555 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, кадастровий номер :90:118:0035 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт КмЗ величиною "0,56", суд виходив з того, що згідно приписів Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року №1051, при формування витягу із Державного земельного кадастру щодо певної земельної ділянки, відомості про останню у такому витязі повинні бути актуальними на дату та час його формування, а отже надання відповідних витягів на минулі роки не передбачено.

Зокрема, як наголошено колегією суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у постанові від 22 січня 2019 року по справі №826/9340/17, витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки, відомості про які на момент видачі такого витягу внесені до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі «реального часу» програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на певну дату (яка вже минула).

Згідно положень частин першої, другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

У разі задоволення позову суд може прийняти рішення, в тому числі про: визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії (пункт 4 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України); інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів (пункт 10 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України).

У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (частина третя статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини четвертої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11 лютого 2020 року по справі №0940/2394/18 (адміністративне провадження №К/9901/26524/19) аналізуючи відповідні положення Закону зазначив, що у разі, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, при цьому суб`єктом звернення дотримано усіх визначених законом умов, то суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення.

Якщо ж таким суб`єктом на момент прийняття рішення не перевірено дотримання суб`єктом звернення усіх визначених законом умов або при прийнятті такого рішення суб`єкт дійсно має дискреційні повноваження, то суд повинен зобов`язати суб`єкта владних повноважень до прийняття рішення з урахуванням оцінки суду.

Отже, критеріями, які впливають на обрання судом способу захисту прав особи в межах вимог про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, є встановлення судом додержання суб`єктом звернення усіх передбачених законом умов для отримання позитивного результату та наявність у суб`єкта владних повноважень права діяти при прийнятті рішення на власний розсуд.

Такий підхід, встановлений процесуальним законодавством, є прийнятним не тільки при розгляді вимог про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень, але і у випадку розгляду вимог про зобов`язання відповідного суб`єкта вчинити дії після скасування його адміністративного акта.

Тобто, адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, і вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення з урахуванням обставин конкретної справи. Перебирання непритаманних суду повноважень державного органу не відбувається за відсутності обставин для застосування дискреції.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 16 травня 2019 року у справі №826/17220/17.

Поняття дискреційних повноважень наведене, зокрема, у Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до яких під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Дискреційні повноваження в більш вузькому розумінні - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).

Тобто, дискреційними є право суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом такого права є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може». При цьому дискреційні повноваження завжди мають межі, встановлені законом.

Аналогічна позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі №208/8402/14-а, від 29 березня 2018 року у справі №816/303/16, від 06 березня 2019 року у справі №200/11311/18-а, від 16 травня 2019 року у справі №818/600/17 та від 21 листопада 2019 року у справі №344/8720/16-а.

При розгляді даної адміністративної справи судом встановлено наявність спірних відомостей щодо земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Острівна, 12-а, за кадастровим номером :90:118:0035 в частині локальних факторів на місцезнаходження земельної ділянки, що мають вплив на узагальнюючий локальний коефіцієнт (Км3), який згідно Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 №489 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19 грудня 2016 року за №1647/29777) та Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року №213 (із змінами) є складовою при обчисленні нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

У рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2020 року суд із посиланням на норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, вказав, що відповідач не вжив відповідних заходів та не скористався наданими повноваженнями щодо перевірки заявленої позивачем інформації, яка містилась у його зверненні від 17 вересня 2018 року №7 щодо спірної земельної ділянки в частині наявності відповідних локальних факторів на її місцезнаходження і які мають вплив на узагальнюючий локальний коефіцієнт (Км3), яка підтверджувалась наявними матеріалами справи та не була спростована відповідачем відповідно до положень статей 73, 76, частини першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, заявлені позовні вимоги про зобов`язання відповідача вжити заходів щодо видачі позивачу нових витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :90:118:0035 із застосуванням іншого коефіцієнту Км3, суд визнав їх передчасними, оскільки вказаним діям відповідача передує приведення відомостей у Державному земельну кадастрі у відповідність до існуючого стану та фактичного використання земельної ділянки позивача, і наступним проведенням розрахунку її нормативної грошової оцінки згідно чинного законодавства.

Відповідно, з метою ефективного відновлення порушеного права позивача суд визнав за доцільне зобов`язати відповідача вжити заходів щодо приведення відомостей у Державному земельну кадастрі у відповідність до існуючого стану та фактичного використання земельної ділянки позивача з кадастровим номером :90:118:0035 із застосуванням іншого коефіцієнту Км3.

Таким чином, за наведеного вище, враховуючи вимоги Закону України "Про Державний земельний кадастр", Порядку ведення Державного земельного кадастру, Положення про Головне управління Держгеокадастру у місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29 вересня 2016 року №333 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 жовтня 2016 року за №1392/29522), суд вбачає наявність компетенції у відповідача на вчинення відповідних заходів, з яких останній може обирати найбільш доцільний з метою ефективного виконання рішення суду.

Як наслідок, за наявності у відповідача повноважень на вчинення альтернативних правомірних дій у законодавчо встановлених межах - зобов`язання відповідача вчинити певні конкретні дії серед інших, кожні з яких окремо є законними, є втручанням у його дискреційні повноваження.

В судовому рішенні від 08 липня 2020 року у даній справі суд вирішував всі поставлені питання та обставини та прийняв рішення, мотиви для прийняття якого навів у мотивувальній частині останнього.

Підсумовуючи викладене у сукупності підстави для ухвалення додаткового судового рішення по адміністративній справі №640/2627/19 - відсутні.

Відповідно до частини четвертої статті 252 Кодексу адміністративного судочинства України про відмову в ухваленні додаткового рішення суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 2, 241-246, 248, 252 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

у х в а л и в:

У прийнятті додаткового рішення по адміністративній справі №640/2627/19 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко