Справа № 479/621/20
Суддя: Репушевська О. В.
Дата ухвалення: 2020-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №479/621/20
Провадження №2-а/479/10/20
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

04 серпня 2020 року смтКриве Озеро

Кривоозерський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючого-судді Репушевської О.В.

за участі: секретаря судового засідання Добровольської І.М.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, в смтКриве Озеро адміністративну справу №479/621/20 за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови №59 від 06 вересня 2019 року про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області та просить суд:

- скасувати постанову №59 від 06 вересня 2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Хмельною О.О. по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6 800,00 грн.;

- закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП.

Позов обґрунтовує тим, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Хмельною О.О. від 06 вересня 2019 року №59 по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн. Фактичними підставами для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП, згідно даних оспорюваної постанови, стало те, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб Управління на об`єкт "Будівництво та експлуатація приміщень станції "ІНФОРМАЦІЯ_2" та магазину " ІНФОРМАЦІЯ_1 " за адресою: АДРЕСА_3 для проведення позапланової перевірки у період з 13 серпня 2019 року по 23 серпня 2019 року, а також не надав необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, , чим порушив п.1 ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п.п.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Вказане рішення суб`єкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності позивач вважає протиправним, поскільки воно винесене з порушенням норм законодавства.

В судовому засіданні позивач, його представник позовні вимоги підтримали.

Представник відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, будучи належним чином сповіщеним про місце, дату та час судового засідання в суд не з`явився, причин неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав.

Вислухавши позивача, його представника, дослідивши позовну заяву та докази, наявні в матеріалах справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо) неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За положеннями ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності, врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038), Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі Порядок № 553).

Відповідно до положень ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль-це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Положеннями ч.2, ч.3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду (ч.7 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Аналогічні положення закріплені й у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Відповідно до положень п.8 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Положеннями п.9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно положень п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Положеннями п.12 Порядку визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до положень п.14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Системний аналіз наведених нормативних положень дає підстави для висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю повинен здійснювати перевірку суб`єкта містобудування лише за участю його представника, з обов`язковим пред`явленням службового посвідчення та наданням копії направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому з метою забезпечення безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та допуску посадових осіб до проведення перевірки орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний повідомити суб`єкта містобудування про проведення перевірки. Отже, лише у випадку належного повідомлення суб`єкта містобудування про проведення перевірки є можливим забезпечення участі суб`єктів містобудування (їх представників) під час її проведення.

Крім того, з аналізу наведених вище норм права вбачається, що суб`єкт містобудування обов`язково має бути завчасно, у строки, передбачені законодавством, ознайомлений з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, йому має бути надіслано та вручено протокол, акт та інші документи, які підтверджують факт правопорушення, складені органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Із матеріалів справи встановлено, що 22 липня 2019 року до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області надійшло звернення Кривоозерської селищної ради Кривоозерського району Миколаївської області від 15 липня 2019 року №124/04-09 з проханням провести перевірку щодо законності будівництва та експлуатації приміщень для використання станції " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", магазину " ІНФОРМАЦІЯ_1 " за адресою АДРЕСА_5 , приміщення кафе " ІНФОРМАЦІЯ_3 " за адресою АДРЕСА_4 . У вказаному листі також зазначено, що власником земельних ділянок, на яких розміщені вищезазначені споруди являється ОСОБА_1

02 серпня 2019 року Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області направлено на адресу ОСОБА_1 повідомлення №1014-2466-19 про те, що посадовими особами Управління 13 серпня 2019 року буде розпочато позапланову перевірку щодо законності будівництва та експлуатації приміщень для використання станції " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", магазину " ІНФОРМАЦІЯ_1 " за адресою АДРЕСА_5 . Вказаним повідомленням ОСОБА_1 зобов`язано бути присутнім за адресою АДРЕСА_5 13 серпня 2019 року об 11.30 год. та створити необхідні умови для проведення перевірки.

Повідомлення Управління №1014-2466-19 від 02 серпня 2019 року ОСОБА_1 отримав особисто 06 серпня 2019 року, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення "Укрпошти" про вручення поштового відправлення №54 0.

07 серпня 2019 року заступником начальника Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області направлено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Заграєнко Н.В. для проведення позапланової перевірки щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: будівництва та експлуатації приміщень для використання станції " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", магазину " ІНФОРМАЦІЯ_1 " за адресою АДРЕСА_1 . Видане відповідне направлення №272 від 07 серпня 2019 року із строком дії з 13 серпня 2019 року до 23 серпня 2019 року.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Хмельної О.О. від 06 вересня 2019 року №59 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП, та нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 грн..

Суд вважає за необхідне зазначити, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.

Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом (посадовою особою), на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень (в даному випадку - головним інспектором Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області) при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Так, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості.

У відповідності до положень ч.1 ст.9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, умовою притягнення позивача до адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, який мав бути встановлений при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до положень ч.4 ст.96 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно - будівельного контролю - тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з положеннями ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Орган державного архітектурно-будівельного нагляду розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства з питань надання документів, необхідних для здійснення будівництва, невиконанням вимог (приписів) головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - п`ята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

Від імені органу державного архітектурно-будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - п`ята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

Відповідно до положень ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно положень ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Нормативними положеннями ст.268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ч.1 ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до положень ч.1 ст.277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно з ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Положеннями ч.1 ст.268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до положень ст.279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно з положеннями ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.2 ст.283 КУпАП постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Із змісту постанови від 06 вересня 2019 року №59 вбачається, що рішення про винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення приймалось на підставі акта перевірки від 23 серпня 2019 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 23 серпня 2019 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №71 від 23 серпня 2019 року, у відсутності ОСОБА_1 ..

Акт про не допуск посадових осіб Управління ДАБК на об`єкт будівництва, припис про усунення порушень вимог законодавства, протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.188-42 КУпАП, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №71 відносно ОСОБА_1 складені головним інспектором будівельного нагляду інспекційного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Заграєнко Н.В. 23 серпня 2019 року у м.Миколаєві у відсутності ОСОБА_1 , про що свідчать відповідні записи у цих документах.

Наведені обставини свідчать про те, що під час проведення позапланової перевірки відповідачем не дотримано вищенаведених норм чинного законодавства, що стало наслідком порушення прав позивача, зокрема, право знати свої права, подавати пояснення і матеріали, надавати зауваження до акту перевірки, тощо.

Крім того в протоколі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.188-42 КУпАП відносно ОСОБА_1 , зазначено, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11.00 год. 06 вересня 2019 року у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області за адресою: м.Миколаїв вул.Космонавтів, 61. Примірник протоколу, разом із актом перевірки та приписом надіслано Укрпоштою 23 серпня 2019 року рекомендованим поштовим відправленням №618, що підтверджується відповідним фіскальним чеком.

Разом із тим згідно відомостей Інтернет ресурсу ПАТ "Укрпошта" рекомендоване поштове відправлення №618 адресату не вручене та повернулося відправнику 30 вересня 2019 року.

Таким чином судом встановлено, що ОСОБА_1 не був сповіщений про місце і час розгляду справи про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення відповідачем здійснювався за відсутності позивача, не відбираючи його пояснень з питань, які вказані в оскаржуваній постанові, як факти, що нібито підтверджують наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність, за яке передбачена ч.2 ст.188-42 КУпАП, тобто з порушенням права позивача бути присутнім при розгляді вказаної справи.

Відповідно до положень ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно положень ч.1 ст.74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Положеннями ст. 75 КАС України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Нормативними положеннями ч.1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що відсутність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.188-42 КУпАП, оскільки належні, допустимі, повні та достовірні докази на підтвердження вказаних обставин відповідачем зібрані не були, а оскаржувана постанова, в свою чергу прийнята з порушенням ст.ст.268, 280 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 8, 14, 22, 72-79, 211, 220, 241-246, 250, 271, 286 КАС України, ст.ст. 122, 247, 251, 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови №59 від 06 вересня 2019 року про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП - задовольнити.

Скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 06 вересня 2019 року №59 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП, у вигляді штрафу у розмірі 6 800,00 гривень.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.188-42 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Кривоозерський районний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складене та підписане 07 серпня 2020 року.

СУДДЯ: