Справа № 640/19746/18
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2020-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.

при секретарі Рагімовій Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРЖІ ПРО» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.03.2020 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРЖІ ПРО» до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «ЕНЕРЖІ ПРО» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Державної фіскальної служби від 10.09.2018 № КТ-UA-2018 про визначення коду товару.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.03.2020 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач звернувся із апеляційною скаргою, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, які з`явились у судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «ЕНЕРЖІ ПРО» () є юридичною особою, яка зареєстрована на території України.

Між ТОВ «ЕНЕРЖІ ПРО» і компанією «SHANTOU JIANDA INDUSTRIAL CO., LTD» (Китай) укладено контракт від 11.06.2018 № SJI-EPUKR2018.

01.08.2018 на підставі вказаного контракту позивачем здійснювалося імпортування товару на митну територію України.

Зазначений товар, у відповідності до інформації у товаросупровідних документах, визначається як «сумка господарська з двома ручками та застібкою «блискавка» в асортименті - 176 695 штук; матеріал деталей сумки - тканина полотняного переплетення, що виготовлена із синтетичних стрічкових ниток з поліпропілену та покрита шарами полімерного матеріалу».

Виробником вказаного товару є безпосередньо контрагент позивача - компанія «SHANTOU JIANDA INDUSTRIAL CO., LTD», який класифікує свій товар як господарські сумки, що не призначені для тривалого використання (лист від 21.07.2018 № 9950/07052018).

Для проходження процедури митних формальностей позивачем контролюючому органу було надано:

- митну декларацію від 01.08.2018 № UA500060/2018/023742;

- пакувальний лист від 11.06.2018 № SJIEP-8339;

- інвойс від 11.06.2018 № SJIEP-8339;

- коносамент від 11.06.2018 № ODS4300 (Вill of Lading);

- міжнародну товарно-транспортну накладну від 31.07.2017 № 8339;

- контракт від 11.06.2018 № SJI-EPUKR2018.

При декларуванні імпортованого товару для проходження процедури митних формальностей позивачем визначено УКТ ЗЕД 6305 32 11 00.

01.08.2018 Одеською митницею ДФС України було прийнято рішення № 62 про взяття проб (зразків), на підставі якого відібрано зразки товару, імпортованого позивачем, для проведення його експертного дослідження, про що складено акт № UA500060/2018/023742.

06.08.2018 відповідачем здійснено запит № 023742 до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України про проведення експертного дослідження та передано відібрані зразки для його здійснення, а партія товару, імпортованого позивачем, випущена у вільний обіг.

За результатами вищезазначеного експертного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України складено висновок від 20.08.2018 № 107.

У зазначеному висновку встановлено, що:

- наданий для дослідження зразок є сумкою, яка виготовлена за допомогою прошивного методу з матеріалу, який складається з тканини полотняного переплетення, з поліпропіленових стрічкових ниток, обидві поверхні якої покриті шаром полімерного матеріалу - поліпропілену, який спостерігається неозброєним оком;

- зовнішні максимальні розміри зразка складають: висота сумки 38,5+/-0,2 см; завширшки 45,6+/-0,2 см, ширина 19,6+/-0,2 см;

- сумка має замикаючий пристрій - застібку-блискавку та дві ручки для носіння виробу в руці, що виготовлені з вузької тканини, полотняного переплетення, з синтетичних комплексних поліпропіленових ниток.

Крім того, у висновку зазначено, що визначення призначення наданого зразка товару та чи відноситься він до товарів тривалого використання, виробів з пластмаси для транспортування та пакування товарів, не входить до компетенції експертів Одеського управління.

Також, в експертному висновку зазначено, що зразок за визначеним видом матеріалу не відповідає опису, наведеному у митній декларації від 01.08.2018 № UA500060/2018/023742 в частині «… не виявляються неозброєним оком…».

10.09.2018 відповідачем складено рішення № КТ-UA-2018 про визначення коду товару, яким змінено визначений позивачем УКТ ЗЕД імпортованого товару на УКТ ЗЕД , що зумовило зміну розміру ввізного мита з 12 % на 12,5 %.

Вважаючи рішення відповідача від 10.09.2018 № КТ-UA-2018 про визначення коду товару протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даними позовом до суду першої інстанції.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що як у товаросупровідних документах, які подавалися позивачем для митного оформлення задекларованого товару, так і в експертному висновку від 20.08.2018 № 107, складеному компетентною установою за результатами безпосереднього дослідження його зразків, імпортований позивачем товар визначається як господарські сумки, що відповідає групі 4202 товарів, закріпленій у додатку до Закону № 584-VII, та додатковим кваліфікаційним ознакам за кодом 4202 92 19 00, у зв`язку із чим оскаржуване рішення є правомірним та скасуванню не підлягає.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що у відповідача не було законодавчо визначених підстав для здійснення самостійної класифікації товарів, що оскаржуване рішення про визначення коду товару не містить ані належного обґрунтування щодо зміни коду УКТ ЗЕД, ані конкретизації класифікаційних ознак товару, а також, що навіть проведене експертне дослідження, задля якого у позивача було відібрано зразки імпортованого товару не встановило таких характеристик товару, які б унеможливлювали здійснення його класифікації за УКТ ЗЕД 6305 32 11 00 та/або підтверджували наявність підстав для його класифікації за УКТ ЗЕД 4202 92 19 00.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 1 Митного кодексу України законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у ст. 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до ст. 7 Митного кодексу України митну справу становлять, зокрема, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, справляння митних платежів, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, організація і забезпечення діяльності органів доходів і зборів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики.

Митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.

Процедуру декларування регламентує стаття 257 Митного кодексу України.

Згідно з ч. 1 цієї статті декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Частиною 6 статті встановлено, що умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться визначені у цієї частині ст. 257 Митного кодексу України відомості, у тому числі заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення; відомості про товари, зокрема: найменування; звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Частиною 1 ст. 260 Митного кодексу України визначено, що якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 Митного кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) якщо під час митного оформлення товарів за тимчасовою митною декларацією органом доходів і зборів бралися проби (зразки) цих товарів для проведення їх дослідження (аналізу, експертизи) і рішення органу доходів і зборів за результатами такого дослідження (аналізу, експертизи) не може бути прийнято у 30-денний строк з дня оформлення тимчасової митної декларації, цей строк продовжується органом доходів та зборів, але не більш ніж на 15 днів.

Статтею 67 Митного кодексу України визначено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про митний тариф» цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до Указу Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» від 17.05.2002 №466/2002 Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходитися відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується щодо своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятого в Гармонізованій системі.

Відповідно до пункту 1 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, цей Порядок визначає процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до ст. 67 Митного кодексу України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до частин першої, друго статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто щодо товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Частиною третьою, четвертою статті 69 Митного кодексу України передбачено, що на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Як вбачається з матеріалів справи, що 01.08.2018 до Одеської митниці ДФС уповноваженою особою декларанта ТОВ «ЕНЕРЖІ ПРО» подано митну декларацію від 01.08.2018 № UA500060/2018/023742. В графі 31 «Вантажні місця та опис товару» зазначено: 1. Сумка господарська з двома ручками та застібкою «блискавка» в асортименті 176 695 штук, деталі сумки виготовлені між собою методом прошивання. Матеріал деталей сумки неткане полотно з синтетичних волокон, що скріплені між собою за допомогою точкової термофіксації по всій поверхні полотна та покрите шарами полімерного матеріалу, які не виявляються неозброєним оком. Ззовні сумка має зображення та написи, зсередини білого кольору. Торгівельна марка: немає даних. Виробник SHANTOU JIANDA INDUSTRIAL CO., LTD. Країна виробництва CN.

Таким чином, задекларований товар визначений насамперед як сумка господарська.

У той же час в графі 33 «Код товару» зазначено: (мішки та пакети пакувальні: - із синтетичних або штучних текстильних матеріалів: - - інші), тобто товарна позиція визначена 6305, яка має назву «Мішки та пакети пакувальні».

Такий товар як сумка господарська міститься в назві товарної позиції 4202.

Колегія суддів вважає, що вказані обставини були обґрунтованою підставою для відповідача, який здійснює контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, для прийняття рішення від 01.08.2018 № 62 «Про взяття проб (зразків) товару» з метою визначення якісних характеристик товару, з додержанням вимог ст. 356 Митного кодексу України та наказу Міністерства Фінансів України № 1058 від 02.12.2016.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що Верховний суд у своїй постанові від 16.10.2019 у справі № 420/6734/18 зазначив, що з метою однакового застосування та класифікації товарів згідно Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності наказом Державної фіскальної служби України від 9.06.2015 № 401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності. Вказані Пояснення до УКТЗЕД хоч запроваджені як допоміжний робочий матеріал при класифікації товарів, однак відсутні підстави для висновку, що вказаний підзаконний нормативно-правовий акт суперечить вимогам законодавчих актів, що регулюють порядок класифікації товарів.

Додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII визначено Основні правила інтерпретації УКТЗЕД.

Пояснення до УКТЗЕД побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Якщо в Поясненнях до УКТЗЕД виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, то за основу приймаються офіційні тексти Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Пояснення до УКТЗЕД запроваджуються в Україні як допоміжний робочий матеріал при класифікації товарів за УКТЗЕД.

У Поясненнях до УКТЗЕД наведені основні правила інтерпретації класифікації товарів в УКТЗЕД та пояснення до них.

Відповідно до Правила 1 назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого, відповідно до таких положень.

В Поясненнях до Правила 1 зазначено, що УКТЗЕД являє собою систематизований перелік товарів міжнародної торгівлі. Ці товари згруповані в ній у розділи, групи і підгрупи, які мають назви, що вказують у гранично стислій формі категорії чи типи охоплюваних товарів. Проте в багатьох випадках у розділі чи групі класифікується така різноманітність і кількість товарів, що всіх їх неможливо охопити чи перелічити конкретно в назвах.

Правило 1 тому починається зі застереження, що ці назви наводяться "лише для зручності використання в роботі". Отже, вони не надають класифікації юридичної сили.

Друга частина цього Правила говорить про те, що класифікацію слід проводити: а) відповідно до назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, б) якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше, то відповідно до положень Правил 2, 3, 4 і 5, де це прийнятно.

Положення III а) є очевидним, і багато товарів класифікуються в УКТЗЕД без подальшого звернення до Правил інтерпретації (наприклад, живі коні (товарна позиція 0101), фармацевтичні товари, застережені в Примітці 4 до групи 30 (товарна позиція 3006).

У положенні III б) вираз "якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше" цілком недвозначно означає, що тексти назв товарних позицій і Примітки до розділів чи груп є пріоритетними, тобто враховуються в першу чергу для класифікації товару. Наприклад, у Примітках до групи 31 ставиться умова, що до певних товарних позицій відносяться лише визначені товари. Отже, ці товарні позиції не можуть бути розширені для того, щоб включити в них товари, які інакше могли б потрапити до них відповідно до Правила 2 б).

Згідно з Правилом 2б) будь-яке посилання у найменуванні товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполучень цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товари, які повністю або частково складаються з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товарів, які складаються більше ніж з одного матеріалу чи речовини, проводиться відповідно до Правила 3.

В поясненнях до УКТЗЕД зазначено, що Правило 2 б) стосується сумішей і сполучень матеріалів чи речовин та товарів, виготовлених із двох або більше матеріалів чи речовин.

Суть цього Правила є в розширенні будь-якої товарної позиції стосовно матеріалу чи речовини, включаючи суміші або сполучення цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Дія цього Правила також у розширенні будь-якої товарної позиції стосовно товарів, виготовлених з цього матеріалу чи речовини, включаючи товари, виготовлені частково з цього матеріалу чи речовини.

Це однак розширює товарну позицію не настільки, щоб включати в неї товари, які відповідно до Правила 1 не можна розглядати як такі, що відповідають опису в цій товарній позиції; це відбувається тоді, коли добавка іншого матеріалу чи речовини позбавляє ці товари розпізнавальної ознаки тих видів товарів, що згадані в цій товарній позиції.

Група 39 має назву «Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них» та знаходиться у розділі VII «Полімерні матеріали, пластмаси та вироби з них; каучук, гума та вироби з них».

Товарна позиція 3923 - «Вироби з пластмаси для транспортування та пакування товарiв; пробки, кришки, ковпаки та iншi вироби з пластмаси для герметизації, закупорювання», товарна підпозиція 3923 10 00 00 - «коробки, ящики, кошики та аналогичні вироби», «мішки, пакети, сумочки (включаючи конічні (кульки)»

Група 42 має назву «Вироби із шкіри; шорно-сідельні вироби та упряж; дорожні речі, сумки та аналогічні товари; вироби з кишок тварин (крім кетгуту з натурального шовку)» та знаходиться у розділі VIII «Шкури необроблені, шкіра вичинена, натуральне та штучне хутро та вироби з них; шорно-сідельні вироби та упряж; дорожні речі, сумки та аналогічні товари; вироби з кишок тварин (крім кетгуту з натурального шовку)»

Товарна позиція 4202 - Саквояжi, чемодани, дорожнi дамськi сумки-чемоданчики, кейси для ділових паперів, портфелi, шкiльнi ранцi, футляри та чохли для окулярiв, бiноклiв, фото-, кiно- та відеокамер, для музичних iнструментiв, зброї, кобури та аналогiчнi чохли; сумки дорожнi, сумки-термоси для харчових продуктів та напоїв, сумочки для косметики, рюкзаки, сумочки дамські, сумки господарськi, портмоне, гаманцi, футляри для географiчних карт, портсигари, кисети, сумки для робочих iнструментiв, сумки спортивнi, футляри для пляшок, пудреницi, скриньки для ювелiрних виробiв, футляри для рiзальних предметiв та аналогічні речi, виготовлені з натуральної або композицiйної шкiри, пластмасових листiв або текстильних матерiалiв, вулканiзованих волокон або картону, або з повним покриттям усiєї поверхнi або переважно покриті такими матерiалами чи папером. : - саквояжi, чемодани, дорожні дамськi сумки-чемоданчики, кейси для ділових паперів, портфелi, шкiльнi ранцi та подібнi вироби. Товарна підпозиція 420292 - «--з лицьовою поверхнею з листів пластмаси або текстильних матерiалiв: --- з листiв пластмаси»

Група 63 - «Інші готові текстильні вироби; набори; одяг та текстильні вироби, що використовувалися; ганчір`я» знаходиться у розділі ХІ «Текстильні матеріали та текстильні вироби».

Товарна позиція 6305 - «Мiшки та пакети пакувальнi», товарна підпозиція 630532 - «--гнучкi промiжнi контейнери великої мiсткостi: - - - із стрiчок або подiбних форм з полiетилену або полiпропiлену».

Позивачем у митній декларації зазначений товар - «сумка господарська з двома ручками та застібкою «блискавка» в асортименті. Товаром є сумка, відповідно це відповідає товарній позиції 4202.

Далі наведений опис сумки: деталі сумки виготовлені з текстильного матеріалу та скріплені між собою методом прошивання. Матеріал деталей сумки - неткане полотно з синтетичних волокон, що скріплені між собою за допомогою точкової термофіксації по всій поверхні полотна та покрите шарами полімерного матеріалу, які не виявляються неозброєним оком. Ззовні сумка має зображення та написи, зсередини - білого кольору.

Згідно з висновком Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 107 від 20.08.2018 встановлені наступні характеристики товару, які є визначальними для його класифікації, а саме: наданий для дослідження зразок є сумкою, яка виготовлена за допомогою прошивного методу з матеріалу, який складається з тканини полотняного переплетення, з поліпропіленових стрічкових ниток, обидві поверхні якої покриті шаром полімерного матеріалу - поліпропілену, який спостерігається неозброєним оком. Зовнішні максимальні розміри зразка складають: висота сумки 38,5±0,2 см, завширшки 45,6±0,2 см, ширина дна 19,6±0,2 см. Сумка має замикаючий пристрій - застібку-блискавку та дві ручки для носіння виробу у руці, що виготовлені з вузької тканини, полотняного переплетення, з синтетичних комплексних поліпропіленових ниток. Зразок за визначеним видом матеріалу не відповідає опису у гр.31 МД-2 ІМ 40 ТН від 01.08.2018 у частині «…покрите шарами полімерного матеріалу, які не виявляються неозброєним оком…»

Відповідно до Пояснень до УКТЗЕД до Правила 1 - друга частина цього Правила говорить про те, що класифікацію слід проводити: а) відповідно до назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, б) якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше, то відповідно до положень Правил 2, 3, 4 і 5, де це прийнятно.

У п.1 Примітки до розділу 39 зазначено, що в УКТЗЕД термін "пластмаси" означає матеріали товарних позицій 3901-3914, здатні під час полімеризації або на будь-якій наступній стадії набувати заданої форми під впливом зовнішньої дії (як правило, температури і тиску, а у разі потреби з використанням розчинника або пластифікатора) та зберігати її після усунення зовнішньої дії, такої як пресування, лиття, екструзія, каландрування або іншої.

В УКТЗЕД термін "пластмаси" означає також вулканізоване волокно, однак не застосовується до матеріалів, які розглядаються як текстильні в розділі ХІ.

Згідно з пп. (m) П. Примітки до цієї групи не включаються шорно-сідлові вироби або упряж ( товарна позиція 4201), або валізи, кейси, сумки та інші вироби товарної позиції 4202.

Пунктом 4 встановлено, що термін "співполімери" означає усі полімери, в яких частка жодної мономерної ланки не становить 95 мас. % або більше загального вмісту полімеру.

Якщо у контексті не обумовлено інше, у цій групі співполімери (включаючи співполіконденсати, продукти адитивної співполімеризації, блокспівполімери і прищеплені співполімери) та суміші полімерів повинні включатися до тієї ж самої товарної позиції, що і полімери співмономерної (сомономерної) ланки, яка переважає за масою порівняно з будь-якою іншою індивідуальною співмономерною ланкою. У цій примітці співмономерні ланки, що утворюють полімери однієї товарної позиції, розглядаються разом як один співмономер.

У разі коли не переважає жоден співмономерний ланцюг, співполімери або полімерні суміші залежно від конкретного випадку повинні зазначатися в товарній позиції, останній в порядку зростання кодів тих рівнозначних товарних позицій, які розглядаються і до яких вони можуть бути включені.

Відповідно до п.1 Примітки до товарних підпозицій до будь-якої товарної позиції цієї групи полімери (включаючи співполімери) і хімічно модифіковані полімери слід включати відповідно до таких положень: (a) якщо існує товарна підпозиція "інші" на тому самому рівні: (1) наявність префікса "полі" у назві специфічного полімеру у формулюванні товарної підпозиції (наприклад, поліетилен або поліамід-6,6) означає, що основна мономерна ланка або мономерні ланки зазначеного полімеру, взяті разом, повинні становити 95 мас. % або більше загального вмісту полімеру.

Пункт 2 Примітки до групи 42 визначає перелік товарів, які не включаються до цієї групи. Відповідно до п.3. (A) на додаток до положень примітки 2 до товарної позиції 4202 не включаються: (a) сумки, виготовлені з листів пластмаси, з надрукованими зображеннями або без них, з ручками, не призначені для тривалого використання (товарна позиція 3923); (b) вироби з матеріалів для плетіння (товарна позиція 4602).

Згідно з додатковою приміткою до групи 42 у товарних підпозиціях товарної позиції 4202 термін "лицьова поверхня" означає матеріал лицьової поверхні, який видно неозброєним оком, навіть якщо цей матеріал є лицьовим шаром комбінації матеріалів, з яких складається матеріал виробу.

Примітка 1 розділу ХІ «Текстильні матеріали та текстильні вироби» (до якого входить група 63) містить перелік товарів, які не включаються до цього розділу, зокрема це: (g) мононитки з поперечним перетином понад 1 мм або стрічкові та подібні нитки (наприклад штучна соломка) завширшки понад 5 мм з пластмаси (група 39) або плетені вироби, або тканина чи інші вироби, плетені з монониток або стрічкових ниток (група 46); (h) тканини, трикотажні полотна, повсть або неткані матеріали, просочені, покриті чи дубльовані пластмасою, або вироби з них (група 39); (l) вироби з текстильних матеріалів товарної позиції 4201 або 4202.

З урахуванням вищенаведеного, а саме положень основних правил інтерпретації класифікації товарів в УКТЗЕД, пояснень до УКТЗЕД, приміток до груп та товарних позицій, з урахуванням наведених у митній декларації назви товару та його опису, опису матеріалу з якого товар виготовлений, висновку Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 107 від 20.08.2018, колегія суддів дійшда висновку, що рішення Одеської митниці ДФС про визначення коду товару від 10.09.2018 № КТ-UA-2018, згідно з яким товарові за митною декларацією від 01.08.2018 № UA500060/2018/023742, задекларованого відповідно до гр.31 як сумка господарська з двома ручками та застібкою «блискавка» в асортименті, визначений код УКТЗЕД , є обґрунтованим та підстави для його скасування відсутні.

Крім того, оцінюючи лист компанії - постачальника від 21.07.2018, в якому постачальник зазначив, що він як виробник «сумок господарських з двома ручками та застібкою «блискавка» заявляє, що вказані сумки не призначені для тривалого використання та просить врахувати вказану інформацію, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що поняття тривалого використання товару - сумки господарської, яка поставлена за митною декларацією від 01.08.2018 UA500060/2018/023742 з урахуванням її опису та матеріалу з якого вона виготовлена є відносним поняттям. Крім того, суд дійшов висновку, що для визначення коду УКТЗЕД для даного товару тривалість його використання не має визначального значення.

Стосовно аргументів апеляційної скарги, то колегія суддів вважає їх безпідставними та необґрунтованими, оскільки вони носять формальний характер і не ґрунтуються ні на фактичних обставинах, ні на вимогах закону та спростовуються матеріалами справи. Крім того, апеляційна скарга не містить посилань на обставини, передбачені статтями 317-319 КАС України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Також, надаючи оцінку всім доводам учасників справи, судова колегія також враховує рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРЖІ ПРО» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.03.2020 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.

Шурко О.І.

Повний текст постанови виготовлений 07.08.2020.