Справа № 160/12656/19
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О. С., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Східна Промислова Група» до Головного управління ДПС України у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.10.2019 №1316105/32083732, №1316104/32083732, №1316106/32083732, №1316116/32083732, №1316114/32083732, №1316113/32083732, №1316112/32083732, №1316115/32083732, №1316108/32083732, №1316122/32083732, №1316121/32083732, №1316120/32083732 та №1316123/32083732;
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що контролюючим органом протиправно зупинено реєстрацію податкових накладних. У якості підстав зупинення реєстрації зазначено: «відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку» та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної». Вважає таке рішення щодо віднесення товариства до ризикових платників податків протиправним, оскільки Критерії ризиковості визначені лише у вигляді листа Державної фіскальної служби України №1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 року, який за своїми ознаками є регуляторним актом, проте був прийнятий всупереч критеріям Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». Оскільки Критерії ризиковості платника податку не затверджені на законодавчому рівні, тому і не можуть бути застосовані до товариства. Позивач зазначає, що внесення Товариством до переліку ризикових платників перешкоджають провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що всі податкові накладні, які реєструє позивач в ЄРПН, автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію позивача перед контрагентами.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №160/8658/19 та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.
До суду надійшов відзив відповідача, в якому зазначено, що ТОВ «Східна Промислова Група» включено до переліку ризикових платників податків згідно Протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 01.10.2019 року (на момент прийняття рішення щодо ризиковості платника ТОВ «Східна Промислова Група» діяли критерії ризиковості платника податку, визначені листом ДФС України № 1962/99-99-29-05-01-01 від 07.08.2019). Підставою для внесення Товариства до переліку ризикових платників податків слугувала інформація, отримана в межах Алгоритму дій відповідного структурного підрозділу. Також зазначає, що прийняття рішення про внесення товариства до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, не порушує прав останнього, при цьому посилається на постанову Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 480/4006/18.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.02.2020 року справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Підготовче засідання призначено на 17.03.2020 року.
11.03.2020 року судом отримано відповідь на відзив, в якому позивач зазначає про бепідставність доводів відповідача та наполягає на обгрунтованості заявлених позовних вимог.
з 12.03.2020 року згідно пунктом 3 розділ VІ "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки розгляду адміністративної справи продовжуються на строк дії такого карантину.
Протокольною ухвалою суду від 17.03.2020 відкладено підготовче засідання на 07.04.2020.
Протокольною ухвалою суду від 07.04.2020 відкладено підготовче засідання на 28.04.2020.
Протокольною ухвалою суду від 28.04.2020 відкладено підготовче засідання на 14.05.2020.
Протокольною ухвалою суду від 14.05.2020 відкладено підготовче засідання на 28.05.2020.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.05.2020 року залучено до участі у справі в якості другого відповідача - Державну податкову службу України.
Протокольною ухвалою суду від 28.05.2020 відкладено підготовче засідання на 23.06.2020.
Протокольною ухвалою суду від 23.06.2020 відкладено підготовче засідання на 14.07.2020.
14.07.2020 року Державна податкова служба України подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що зобов`язання зареєструвати податкові накладні є похідною вимогою від вимог до ГУ ДПС України у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 28 Порядку.
Протокольною ухвалою суду від 14.07.2020 відкладено підготовче засідання на 16.07.2020.
16.07.2020 року позивачем подано заяву про збільшення та уточнення позовних вимог, в якій позивач просить збільшити позовні вимоги та викласти їх в такій редакції:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.10.2019 №1316105/32083732, №1316104/32083732, №1316106/32083732, №1316116/32083732, №1316114/32083732, №1316113/32083732, №1316112/32083732, №1316115/32083732, №1316108/32083732, №1316122/32083732, №1316121/32083732, №1316120/32083732 та №1316123/32083732;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2020 року прийнято до розгляду заяву про збільшення та уточнення позовних вимог та вітрубувано від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Протокольною ухвалою суду від 16.07.2020 відкладено підготовче засідання на 28.07.2020.
Протокольною ухвалою суду від 28.07.2020 відкладено підготовче засідання на 06.08.2020.
06.08.2020 року судогм отримано додаткові пояснення ГУ ДПС у Дніпропетровській області, де відповідач зазначає про правомірність своїх дій, вказує, що внесення підприємства до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку, а є лише службовою діяльністю працівників ДПС з виконання своїх професійних обов`язків зі збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнаються протиправними в установленому порядку. Зазначені дії самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків.
Протокольною ухвалою суду від 06.08.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду за заявою позивача в порядку письмового провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, було прийнято рішення, яким ТОВ «СХІДНА ПРОМИСЛОВА ГРУПА» внесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості за ознакою, передбаченою пп.1.6. Критеріїв ризиковості платника податку, оформлене протоколом від 01.10.2019 року, що підтверджується Витягом з електронного кабінету платника позивача, копія якого наявна в матеріалах справи.
Також, судом встановлено, що 11.10.2019 позивачем подано до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію податкові накладні від 16.09.2019 №287, №288, від 17.09.2019 №289, №290, від 18.09.2019 №291, №292, від 19.09.2019 №293, №294, №295, складені на адресу ТОВ «Квадранс-М», з реалізації послуг «проведення аудиту якісної дистрибуції товарів «алкогольна продукція», «пиво», «шоколад», «безалкогольна продукція», «сухі сніданки» за звітні періоди травень-серпень 2019 року у кількості 9 послуг на загальну суму 392 000,0 гри., у т.ч. ГІДВ 65 333,33 грн.
Також, 11.10.2019 позивачем подано на реєстрацію податкові накладні від 23.09.2019 №297 та №298, складені на ПП «Ав-Пак» по реалізації прокладок горбкуватих №20 у кількості 87 800 шт. (по ціні 0,69 грн./шт.) та прокладок горбкуватих - 109200 шт. (по ціні 0.95 грн./шт.) на загальну суму 197 186,4 грн., у т.ч. ПДВ 32 864,4 грн.
Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація вищезазначених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, з причини: ПН/РК відповідає вимогам п.п.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку» (дані Квитанцій №1, копії яких наявні в матеріалах справи).
З метою проведення реєстрації вищевказаних податкових накладних, позивачем були надіслані контролюючому органу Повідомлення про надання пояснень та копій документів (договори та первинні документи за здійсненими господарськими операціями), які необхідні для проведення реєстрації податкових накладних №287 від 16.09.2019 року, №288 від 16.09.2019 року, №289 від 17.09.2019 року, №290 від 17.09.2019 року, №291 від 18.09.2019 року, №292 від 18.09.2019 року, №293 від 19.09.2019 року, №294 від 19.09.2019 року, №295 від 19.09.2019 року, №296 від 18.09.2019 року, №297 від 23.09.2019 року, №298 від 23.09.2019 року та №299 від 25.09.2019 року.
Відповідачем були прийняті оскаржувані рішення від 28.10.2019 №1316105/32083732, №1316104/32083732, №1316106/32083732, №1316116/32083732, №1316114/32083732, №1316113/32083732, №1316112/32083732, №1316115/32083732, №1316108/32083732, №1316122/32083732, №1316121/32083732, №1316120/32083732 та №1316123/32083732 про відмову у реєстрації вказаних податкових накладних, з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні, що підтверджується копіями вказаних рішень наявних в матеріалах справи.
Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 9738 від 04.02.2020 року ТОВ «СХІДНА ПРОМИСЛОВА ГРУПА» встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

За приписами п.74.3 ст.74 ПК України визначено, що зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій і завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п.2 Постанови Кабінету Міністрів України Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних №1246 від 29.12.2010р. (далі Порядок №1246) податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно до п.12 вказаного Порядку №1246 після надходження ПН/РК до ДФС в автоматизованому режимі здійснюються їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації ПН/РК.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018р. затверджено, зокрема, Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №117).

Згідно з пунктом 3 Порядку №117 податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: 1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D>0,03, Р<РмЧ1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування; Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Відповідно до пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Пунктом 6 Порядку №117 визначено, що у разі, коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Пунктом 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Аналізуючи вказані вище норми, можна дійти висновку про те, що, контролюючі органи зобов`язані, у разі зупинення реєстрації ПН/РК, у Квитанції зазначати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

Разом з тим, як свідчить зміст копій Квитанцій про зупинення реєстрації спірних податкових накладних з підстав відповідності вказаних податкових накладних вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, вказані Квитанції не містять зазначення конкретного виду критерію, який встановлений підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, відповідно до якого позивача віднесено до ризикових платників.

У листі Державної фіскальної служби України від 07.08.2019 р. №1962/99-99-29-01-01 (пункт 1.6.), перелічені критерії, за умови відповідності яким, платник податків може бути віднесений до ризикових, та вказано, що Головні управління ДФС в областях, м.Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Однак, згідно наданих Міністерством юстиції України в листі від 31.05.2012 р. №5476-0-33-12/10.1 роз`яснень листи - це службова кореспонденція, вони не є нормативно-правовими актами, можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. Такі правові норми мають бути викладені виключно у нормативно-правовому акті, затвердженому відповідним розпорядчим документом уповноваженого відповідно до законодавства суб`єкта нормотворення, погодженому із заінтересованими органами та зареєстрованому в органах юстиції в порядку, встановленому законодавством про державну реєстрацію нормативно-правових актів. У разі встановлення листами нових правових норм вони підлягають відкликанню з місць застосування органом, що їх видав, та скасуванню.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що вказаний лист не може вважатися актом, який затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України, а є лише службовою кореспонденцією, яка носить лише роз`яснювальний, інформаційний або рекомендаційний характер та не може спричиняти для платника податків негативних наслідків.

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що зупинення контролюючим органом реєстрації податкових накладних №287 від 16.09.2019 року, №288 від 16.09.2019 року, №289 від 17.09.2019 року, №290 від 17.09.2019 року, №291 від 18.09.2019 року, №292 від 18.09.2019 року, №293 від 19.09.2019 року, №294 від 19.09.2019 року, №295 від 19.09.2019 року, №296 від 18.09.2019 року, №297 від 23.09.2019 року, №298 від 23.09.2019 року та №299 від 25.09.2019 року у ЄРПН є безпідставним та таким, що не відповідає вимогам вищенаведеного податкового законодавства, суперечить вказаним нормам з урахуванням того, що, зупиняючи реєстрацію вказаної податкової накладної, контролюючий орган не зазначив обов`язкових конкретних відомостей, визначених п.13 Порядку №117.

Відповідно до п.14 Порядку №117 встановлено, що перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Пунктом 15 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

У відповідності до п.18, п.19, п.20, п.21 Порядку №117, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Пунктом 23 Порядку №117 встановлено, що комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:

- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;

- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.

Так, позивачем у порядку, визначеному п.15 Порядку №117 були надіслані контролюючому органу Повідомлення про надання пояснень та копій документів, які необхідні для проведення реєстрації податкових накладних №287 від 16.09.2019 року, №288 від 16.09.2019 року, №289 від 17.09.2019 року, №290 від 17.09.2019 року, №291 від 18.09.2019 року, №292 від 18.09.2019 року, №293 від 19.09.2019 року, №294 від 19.09.2019 року, №295 від 19.09.2019 року, №296 від 18.09.2019 року, №297 від 23.09.2019 року, №298 від 23.09.2019 року та №299 від 25.09.2019 року, що підтверджується копіями відповідних повідомлень, пояснень, документів та квитанцій про прийняття їх до розгляду, наявними в матеріалах справи.

Разом з тим, комісією регіонального рівня, було прийнято оскаржувані рішення від 28.10.2019 №1316105/32083732, №1316104/32083732, №1316106/32083732, №1316116/32083732, №1316114/32083732, №1316113/32083732, №1316112/32083732, №1316115/32083732, №1316108/32083732, №1316122/32083732, №1316121/32083732, №1316120/32083732 та №1316123/32083732 з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.

Вивчивши зміст вказаних оспорюваних рішень про відмову у реєстрацію ПН, дослідивши докази наявні в матеріалах справи, а також і копії документів наданих позивачем, що підтверджують виконання господарських операцій, оформлених позивачем за спірними податковими накладними, а також проаналізувавши зміст Порядку №117, який був підставою для прийняття вказаних вище рішень, суд приходить до висновку, що оспорювані рішення про відмову у реєстрацію ПН не відповідають вимогам вказаного Порядку №117, є протиправними та підлягають скасуванню, виходячи з наступного.

Пунктом 15 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

У відповідності до п.18, п.21 Порядку №117, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Аналізуючи вказані норми, можна дійти висновку, що на момент прийняття оспорюваних рішень було встановлено, що у разі прийняття рішення контролюючим органом про відмову у реєстрації у ЄРПНПН/РК контролюючий орган у відповідному рішенні повинен зазначити чіткі підстави для прийняття рішення про відмову та зазначити, зокрема, які саме документи не надані платником податків для прийняття рішення про реєстрацію у ЄРПН ПН/РК.

Разом з тим, зі змісту оспорюваних рішень вбачається, що вказані оспорювані рішення контролюючого органу є необґрунтованими та не містять чітких посилань на підстави, які слугували причинами для прийняття оспорюваних рішень про відмову контролюючого органу ДФС зареєструвати спірні податкові накладні у ЄРПН з урахуванням наданих позивачем письмових пояснень та документів, які підтверджують реальність господарських операцій за вищевказаними податковими накладними, оскільки вказані рішення не містять доводів та обґрунтувань відносно того, які саме документи не були надані позивачем з урахуванням того, що форма рішення передбачає конкретне визначення контролюючим органом, які саме документи не надані платником податків та не зазначено з яких підстав подані позивачем пояснення та додаткові документи за наслідками зупинення реєстрації податкових накладних.

Задовольняючи позовні вимоги позивача про скасування оспорюваних рішень, суд також виходить із того, що оспорювані рішення є актами індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії - виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозахисний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме: індивідуальних справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Натомість, як свідчить зміст оспорюваних рішень про відмову у реєстрації ПН, вказані рішення контролюючого органу ДПС не відповідають критеріям чіткості, обґрунтованості та зрозумілості акта індивідуальної дії, породжують їх неоднозначне трактування, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податку виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Крім того, суд акцентує увагу, що в оскаржуваних рішеннях наявна графа «документи, які не надано підкреслити», проте, жодних документів не підкреслено.

Отже, судом встановлено, що відповідачем, при прийнятті вищенаведених оспорюваних рішень про відмову у реєстрації податкових накладних, порушені права та інтереси позивача, у зв`язку з чим позовні вимоги позивача про визнання протиправними та скасування оспорюваних рішень підлягають задоволенню.

Пунктом 23 Порядку № 117, передбачено, що Комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку: щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Отже, належним суб`єктом владних повноважень, на якого покладено обов`язок приймати рішення про реєстрацію податкової накладної в даному випадку є саме Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, як Комісія регіонального рівня.

Також підлягають і задоволенню похідні позовні вимоги позивача про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні №287 від 16.09.2019 року, №288 від 16.09.2019 року, №289 від 17.09.2019 року, №290 від 17.09.2019 року, №291 від 18.09.2019 року, №292 від 18.09.2019 року, №293 від 19.09.2019 року, №294 від 19.09.2019 року, №295 від 19.09.2019 року, №296 від 18.09.2019 року, №297 від 23.09.2019 року, №298 від 23.09.2019 року та №299 від 25.09.2019 року датою подання їх на реєстрацію з урахуванням того, що судом встановлено протиправність оспорюваних рішень та належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, направлені на усунення порушеного права позивача виходячи із наданих повноважень адміністративного суду, встановлених ст.245 Кодексу адміністративного судочинства України.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 01.10.2019 року, суд вважає їх необґрунтованими та таким, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

За приписами пункту 61.1 статті 61 ПК України визначено, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).

В свою чергу, згідно пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі - Порядок №117).

Пунктом 2 Порядку №117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Отже, аналізуючи зазначені норми чинного законодавства та встановлені судом обставини справи, суд приходить до висновку, що внесення до системи АІС "Податковий блок" податкової інформації, щодо відповідності підприємства критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань відтак вони безпосередньо не порушують прав та законних інтересів підприємств платників податку.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом в постанові від 20.11.2019 року в адміністративній справі №480/4006/18, та в ухвалі Верховного Суду від 05.12.2019 року в справі №140/3154/19, що враховано судом апеляційної інстанції відповідно до ст. 242 КАС України.

Щодо правомірності рішення № 9738 від 04.02.2020, суд зазначає таке.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року затверджено Порядок, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. (Порядок № 1165)

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, контролюючим органом позивача віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: «зустрічний транзит».

Пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) визначає, що одним з таких критеріїв є:

у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

З метою забезпечення стабільного розвитку економіки, рівних та конкурентних умов ведення бізнесу, унеможливлення фіскального тиску та нівелювання податкових ризиків у діяльності сумлінних платників податків, вжиття профілактичних заходів щодо запобігання вчиненню правопорушень, належної координації роботи органів державної фіскальної служби з упередження необґрунтованого формування податкового кредиту у значних розмірах наказом Державної фіскальної служби України 28.07.2015 № 543 затверджено Рекомендований порядок взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість. (Порядок № 543)

За приписами п. 1.3 Порядку № 543:

зустрічний транзит - це різновид вигодотранспортуючого суб`єкта господарювання (транзитера), який надає послуги з підміни позицій товарних груп (робіт, послуг), що реалізуються на адресу інших суб`єктів господарювання.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що згідно з протоколом № 2 від 03.02.2020 року, за результатами розгляду фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання та їх схум роботи, Комісією враховано інформацію відповідних структурних підрозділів, отриманої в межах Алгоритму дій, щодо віднесення (внесення) реєстрів ризикових платників, до відповідного переліку (бази ІС "Податковий блок"), як таких, що відповідають пункту 8 критеріям ризиковості.

У якості ризикосоті контролюючим органом надано таку інформацію:

- відсутня інформація щодо транспортування придбаного товару;

- відсутність складських приміщень (площадок) власних або орендованих для зберігання придбаних ТМЦ;

- відсутність трудових ресурсів для ведення діяльності;

- пересорт товару по ланцюгу постачання.

Суд зазначає, що вказана інформація є неконкретизованою, наданою без проведення аналізу усіх господарських операцій позивача із висновками, який саме товар по ланцюгу постачання вказує на пересорт, з визначенням конкретного ланцюга постачання, де він виник.

Оскільки відповідачем не наведено жодного доказу, що позивач надає послуги з підміни позицій товарних груп (робіт, послуг), що реалізуються на адресу інших суб`єктів господарювання, суд дійшов висновку, що позивач не відповідає критеріям «зустрічного транзиту».

З огляду на викладене, оскаржуване рішення не містить жодного обгрунтування підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознакою - «зустрічного транзиту».

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність обґрунтованих підстав щодо прийняття рішення № 9738 від 04.02.2020 комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відповідність платника податку критеріям ризиковості Товариства з обмеженою відповідальністю «СХІДНА ПРМИСЛОВА ГРУПА».

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою «зустрічного транзиту», у зв`язку з чим рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 9738 від 04.02.2020 є протиправним та підлягає скасуванню.

Частина 2 ст.19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частина 2 ст. 77 КАС України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

В той же час, і частина 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладає обов`язок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.

У супереч зазначеним вимогам, позивачем не доведено та матеріали справи не містять жодних доказів того, що реєстрація вищевказаних накладних була зупинена на підставі рішення відповідача про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 01.10.2019 року, у зв`язку з чим, посилання позивача на те, що вказане рішення вплинуло на відмову у реєстрацію податкових накладних судом не приймаються до уваги, оскільки такі твердження не знайшли свого підтвердження.

Зі змісту вказаних вище квитанцій від 11.10.2019р. про зупинення податкових накладних та рішень про відмову у їх реєстрацію вбачається, що вони приймались у відповідності до Порядку №117 та правова оцінка таким діям надана судом вище.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо певних обставин абстрактно, лише тому, що заявники вважають, що начебто певні обставини впливають на їх правове становище.

Саме до такого правового висновку дійшов Верховний Суд України в постанові від 15.12.2015 (справа N 800/206/15).

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення відповідача про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 01.10.2019 року, є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Відтак, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд дійшов висновку що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Східна Промислова Група» підлягають задоволенню частково.

Враховуючи положення ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на те, що адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Східна Промислова Група» - задоволено частково, суд дійшов висновку, що сплачений позивачем судовий збір за подачу даного адміністративного позову до суду підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів в сумі 13447,00 грн.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Східна Промислова Група» (вул. Маршала Малиновського, буд. 2, поверх 3, башта А8-7, м. Дніпро, 49098, ) до Головного управління ДПС України у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська 17-а, ЄДРПОУ 4345015) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 9738 від 04 лютого 2020 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "СХІДНА ПРОМИСЛОВА ГРУПА" () критеріям ризиковості платника податку, як такого, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська 17-а, ЄДРПОУ 4345015) у встановленому законом порядку виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "СХІДНА ПРОМИСЛОВА ГРУПА" (вул. Маршала Малиновського, буд. 2, поверх 3, башта А8-7, м. Дніпро, 49098, ) з реєстру ризикових платників податків, як такого, що відповідає Критеріям ризиковості.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.10.2019 №1316105/32083732, №1316104/32083732, №1316106/32083732, №1316116/32083732, №1316114/32083732, №1316113/32083732, №1316112/32083732, №1316115/32083732, №1316108/32083732, №1316122/32083732, №1316121/32083732, №1316120/32083732 та №1316123/32083732;

Зобов`язати Державну податкову службу України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) у встановленому законом порядку здійснити реєстрацію у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №287 від 16.09.2019 року, №288 від 16.09.2019 року, №289 від 17.09.2019 року, №290 від 17.09.2019 року, №291 від 18.09.2019 року, №292 від 18.09.2019 року, №293 від 19.09.2019 року, №294 від 19.09.2019 року, №295 від 19.09.2019 року, №296 від 18.09.2019 року, №297 від 23.09.2019 року, №298 від 23.09.2019 року та №299 від 25.09.2019 року, направлені Товариством з обмеженою відповідальністю "СХІДНА ПРОМИСЛОВА ГРУПА" () на реєстрацію у Єдиному реєстрі податкових накладних датою надходження цих накладних на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Східна Промислова Група» (вул. Маршала Малиновського, буд. 2, поверх 3, башта А8-7, м. Дніпро, 49098, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС України у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49000, ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 6723,50 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Східна Промислова Група» (вул. Маршала Малиновського, буд. 2, поверх 3, башта А8-7, м. Дніпро, 49098, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 6723,50 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна