Справа № 200/879/20-а
Суддя: Олішевська В.В.
Дата ухвалення: 2020-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2020 р. Справа№200/879/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олішевської В.В., за участю секретаря судового засідання Огонянц О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Дочірнього підприємства "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України"

до відповідача: Головного управління ДПС у Донецькій області

про: скасування податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 1472025,72 грн.

за участю

представників сторін:

від позивача: Федорова В.П. - на підставі ордеру,

від відповідача: Яковлєва А.С.

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Дочірнє підприємство "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України", звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 1472025,72 грн.

В обґрунтування позовних вимог з урахуванням заяви про доповнення позовної заяви позивач посилається на те, що відповідачем проведена камеральна перевірка з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період жовтень 2019 року та листопад 2019 року, за результатами якої був складений акт № 322/05-99-53-41/32001618. Позивач вказує на те, що на підставі виявлених у ході перевірки порушень відповідачем прийнято спірне податкове повідомлення - рішення № від 28.12.2019 року, яким застосовано штрафні санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість на загальну суму 1472025,72 грн. Позивач вважає податкове повідомлення - рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню з огляду на наступне. Позивач зазначає, що статтею 120-1 ПК України визначено і випадки, коли штрафні санкції не застосовуються до платника податку у разі порушення строків реєстрації податкових накладних, а саме у випадку несвоєчасної реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або як оподатковуються за нульовою ставкою). Позивач вважає, що податковий орган при перевірці дійшов невірних висновків з причини невірного тлумачення положень статті 120-1 ПКУкраїни, якою, зокрема, визначено види податкових накладних, несвоєчасність реєстрації яких не створює підстав для застосування штрафних санкцій. На думку позивача до платників податку не застосовуються штрафні санкції, які передбачені п. 120-1.1. статті 120-1 ПКУ, у випадку порушення строків реєстрації трьох окремих видів податкових накладних: що не надаються отримувачу (покупцю); складених на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування; складених на постачання товарів/послуг для операцій, які оподатковуються за нульовою ставкою. Позивач зазначає, що підприємством були зареєстровані податкові накладні від 28.10.2019 № 87, від 20.11.2019 № 20, від 28.11.2019 № 29, які не надається отримувачу (покупцю), отже у відповідача відсутні підставі для застосування штрафу за несвоєчасну реєстрацію таких накладних.

Окрім того, позивач вказував на те, що підприємством за допомогою модуля електронного документообігу з використанням прямого з`єднання в програмному забезпеченні «M.E.DOC» було направлено до центрального рівня Державної податкової служби України податкову накладну №87 від 28.10.2019 року у форматі XML-файлів для здійснення реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Згідно протоколів, на яких зафіксовано дату та час направлення зазначеної податкової накладної для здійснення їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкова накладна булу направлена до Відповідача: ім`я файлу 1618J20190516.XML, відправлена 19.12.2019 о 17:05, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба; ім`я файлу 1618J20190516.XML відправлена 15.11.2019 року о 20:00 годин, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба; ім`я файлу 1618J20190516.XML, відправлена 20.12.2019 о 08:17, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба; ім`я файлу 1618J20190516.XML, відправлена 20.12.2019 о 11:40, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба. Проте, відповідачем зазначена податкова накладна була зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних лише 20.12.2019 року о 12:15 годин. Позивач зазначає, що на його адресу було направлено квитанцію №1 від 19.12.2020 року про не прийняття документу та квитанцію №1 від 20.12.2020 року про прийняття документу, однак, відповідну квитанцію від 15.11.2019 року та квитанцію від 20.12.2019 року (направлення 20.12.2019 року о 8:17 годин) підприємство не отримало. Позивач зазначає, що податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року була направлена на реєстрацію у ЄРПН 15 листопада 2019 року, однак, не була зареєстрована цього дня у ЄРПН, з невідомих підстав. Позивач вказує на те, що ним вжиті всі залежні від платника податків дії щодо надання (надіслання) податкових накладних для реєстрації в ЄРПН у строк, встановлений ст. 201 ПК України, проте квитанцій про прийняття або неприйняття таких накладних ним не отримано протягом операційного дня, останні вважаються такими, що зареєстровані в ЄРПН, а тому підстави для застосування до платника податків штрафних санкцій відсутні.

Також, позивачем були надані до суду додаткові пояснення, відповідно до яких останній звертав увагу суду на порушення відповідачем вимог статті 86 ПК України, а саме податкове повідомлення - рішення № було прийнято відповідачем 28.12.2019 року, у той час, акт камеральної перевірки позивач отримав лише 26 грудня 2019 року, тобто, спірне податкове повідомлення-рішення було прийняте відповідачем через один робочий день з моменту отримання позивачем акту.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала обставини викладені у доповненнях до позовної заяви та додаткових письмових поясненнях та просила суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідачем через канцелярію суду надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній заперечував проти задоволення позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне.

21.12.2019 року Головним управління ДПС у Донецькій області проведено камеральну перевірку ДП "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в ЄРПН за період жовтень 2019 року, листопад 2019 року. Відповідач вказує, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення позивачем п. 201.10 ст. 201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних у ЄРПН у період з 20.11.2019 року по 20.12.2019 року, а саме: реєстрація податкових накладних складених за період листопад 2019 року на суму ПДВ 1937624,21 грн. із затримкою на 15 календарних днів; реєстрація податкових накладних складених за період жовтень 2019 року на суму ПДВ 4260877,67 грн. із затримкою від 31 до 60 календарних днів. Відповідач зазначає, що у зв`язку з виявленими порушеннями було складено акт № 322/05-99-53-41/32001618 від 21.12.2019 року, який направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку 23.12.2019 року та отриманий 24.12.2019 року. Відповідач вказує на те, що позивачем заперечення акт перевірки подані не були, у зв`язку з чим управлінням 28.12.2019 року прийнято податкове повідомлення - рішення № про нарахування позивачу штрафу у розмірі 472025,72 грн.

Також відповідачем надані суду доповнення до відзиву, відповідно до яких останній зазначав, що датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно п.201.1 ст.201 та/або п. 192.1ст. 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. Якщо платнику податків протягом встановленого строку після відправки не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом. Відповідач посилається на те, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснюватися з урахуванням граничних строків визначених п. 201.10 ст. 201 ПК України. Відповідно у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з ПК України. Платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу. Згідно п. 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого 29.12.2010 року постановою Кабінету Міністрів України №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем. Згідно з п. 4 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 Порядку № 1246, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Відповідач звертав увагу суду на те, що законодавством визначено прийменник «до» 20:00, а не «включно», оскільки після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, квитанція має бути надіслана поротягом операційного дня, як то визначено законодавством тобто «до» 20:00 (19:59:59). Як стверджує ДП «Донецький облавтодор», що направляв податкову накладну о 20:00, то позивач лишив податковий орган часу на здійснення перевірки та надіслання квитанції. Відповідач вважає, що твердження позивача про надіслання податкової накладної в електронній формі з використанням прямого з`єднання до ДПС 15.11.2019 в 20:00 не знаходить свого обґрунтованого підтвердження з огляду на відсутність повідомлення про доставляння зазначеної накладної в поштову скриньку ДФС саме 15.11.2019 року. Відповідно до витягу з журналу прийому в архіві електронних документів станом на 15.11.2019 о 20:00 файл 1618J20190516.XML не надходив. Відтак, на думку ГУ ДПС у Донецькій області, обґрунтованих доказів того, що позивач своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації податкової накладної від 28.10.2019 року № 87 в ЄРПН не надано.

Крім цього, відповідач зазначає, що позивач не міг зареєструвати податкову накладну № 87 від 28.10.2019 року на суму ПДВ 4260877,67 грн., оскільки сума податку на додану вартість (4260877,67 грн.) не може перевищувати суму ліміту на рахунку податку на додану вартість продавця (3000983,79 грн.). Відповідно до доданої роздруківки з СЕА ПДВ та журналу архіву ЕД, щодо стану рахунку платника ПДВ, 15.11.2019 року Позивачем було зареєстровано податкові накладні від 28.10.2019 року (18:25:04 та 18:17:48), отже станом на 18:00 годину сума ліміту складала 2 954 029 грн., на 20:01 годину сума ліміту - 3 000 983,79 грн. Відповідно до доданої роздруківки з СЕА ПДВ 19.12.2019 року на 17:05:16 год. вбачається, направлення на реєстрацію податкової накладної № 87 від 28.10.2019 року, що також відображається у журналі прийому архіву ЕД та відповідно до квитанції документ не було прийнято, оскільки сума ПДВ в документі 4260877,67 грн., не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (сума ліміту складає 878 315,50 грн., що також знаходить підтвердження у наданій до матеріалів справи роздруківки з СЕА ПДВ 19.12.2019 станом на 15:06 год.). Згідно з роздруківки з СЕА ПДВ 19.12.2019 о 19:05 год. ДП «Донецький облавтодор» було перераховано зі свого банківського рахунку на рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість кошти на загальну суму 3421000 грн., після чого сума ліміту складала 4299315,50 грн. 20.12.2019 о 08:18:06 год. позивачем було направлено на реєстрацію податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року, що також відображається у журналі прийому архіву ЕД та відповідно до наявної квитанції було зареєстровано до ЄРПН.

Також, відповідач вважає, що спірне податкове повідомлення - рішення прийнято у межах та у спосіб визначений Податковим кодексом України.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти позову та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22 січня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання на 10 лютого 2020 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10 березня 2020 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 11 березня 2020 року продовжено розгляд справи та призначено судове засідання на 30 березня 2020 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 30 березня 2020 року відкладено розгляд справи на 13 квітня 2020 року, у зв`язку з необхідністю надання позивачем додаткових доказів у справі.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 13 квітня 2020 року відкладено розгляд справи на 04 травня 2020 року, у зв`язку із запровадженням на території України карантину.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року відкладено розгляд справи на 25 травня 2020 року, у зв`язку із запровадженням на території України карантину.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 25 травня 2020 року відкладено розгляд справи на 10 червня 2020 року, у зв`язку із запровадженням на території України карантину.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 10 червня 2020 року у задоволенні клопотання представника позивача про повернення справи № 200/879/20-а до стадії підготовчого провадження відмовлено, прийнято до розгляду заяву представника позивача про доповнення підстав позовної заяви.

Відкладено розгляд справи з 10 червня 2020 року на 12 червня 2020 року для надання додаткових доказів у справі.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 12 червня 2020 року витребувано додаткові докази у справи від Державної податкової служби України.

Відкладено розгляд справи з 12 червня 2020 року на 14 липня 2020 року, у зв`язку з витребувано додаткові докази у справи від Державної податкової служби України.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14 липня 2020 року витребувано додаткові докази у справи від Державної податкової служби України.

Відкладено розгляд справи з 14 липня 2020 року на 31 липня 2020 року, у зв`язку з витребувано додаткові докази у справи від Державної податкової служби України.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Дочірнє підприємство "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" зареєстровано в якості юридичної особи 16 травня 2002 року за № 0000462, включено до ЄДРПОУ за номером 32001618, та перебуває на обліку в Головному управління ДПС у Донецькій області (т. 1 а.с. 48-83).

Судом встановлено, що 21.12.2019 року Головним управлінням ДПС у Донецькій області проведено камеральну перевірку з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період жовтень 2019 року, листопад 2019 року ДП "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" (), за результатами якої складено акт № 322/05-99-53-41/32001618 (т. 1 а.с. 119-120).

За результатами перевірки податковий орган дійшов висновку про порушення ДП "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" () у період з 20.11.2019 року по 20.12.2019 року пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних у ЄРПН, а саме:

- реєстрації податкових накладних, складених за період листопад 2019 року на суму податку на додану вартість 1937624,21 грн. із затримкою до 15 календарних днів;

- реєстрації податкових накладних, складених за період жовтень 2019 року на суму податку на додану вартість 4260877,67 грн. із затримкою від 31 до 60 календарних днів.

Зазначений акт перевірки був направлений на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням та отриманий уповноваженою особою позивача 24.12.2019 року, що підтверджується копією повідомлення про вручення поштового відправлення (т. 1 а.с. 120-зворотній бік).

На підставі акт перевірки № 322/05-99-53-41/32001618 від 21.12.2019 року Головним управлінням ДПС у Донецькій області прийнято податкове повідомлення - рішення від 28.12.2019 року № , яким до Дочірнього підприємства "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму податку на додану вартість 1937624,21 грн. застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 193762,42 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 30 до 60 календарних днів на суму податку на додану вартість 4260877,67 грн. застосовано штраф в розмірі 30% у сумі 1278263,30 грн., на загальну суму 1472025,72 грн. (т. 1 а.с. 121).

Не погодившись з прийнятим відповідачем податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Суд зазначає, що відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються нормами Податкового кодексу України.

Згідно з положеннями підпунктів 19-1.1.1 та 19-1.1.2 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Статтею 75 ПК України визначені види перевірок.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки визначений статтею 76 ПК України, згідно якої камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно п. 86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

В свою чергу пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України передбачено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

З матеріалів справи встановлено, що акт перевірки № 322/05-99-53-41/32001618 від 21.12.2019 року був направлений на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням 23.12.2019 року та отриманий уповноваженою особою позивача 24.12.2019 року.

Однак відповідачем не зважаючи на те, що встановлений п. 86.6 ст. 86 ПК України строк для подання заперечень на акт перевірки не сплив 28.12.2019 року прийнято спірне податкове повідомлення - рішення.

З огляду на це суд зазначає, що позивач був позбавлений можливості подати заперечення проти висновків актів перевірок, а спірне податкове повідомлення - рішення відтак прийняте з порушенням встановлених правил та процедур, передчасно - без дотримання права позивача на подачу та розгляд його заперечень, що є передумовою прийняття спірного рішень, у зв`язку з чим є такими, що прийняті з порушенням закону, а відтак є протиправними та підлягають скасуванню, як передчасно прийняті.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 січня 2019 року у справі № 826/3576/15.

Окрім цього, суд зазначає, що відповідно п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); ґ) виключено; д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; и) виключено; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; ї) виключено; й) індивідуальний податковий номер.

Згідно пункту 201.2 статті 201 ПК України форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до норм пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів, 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів, 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів, 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

У випадку встановлення факту вчинення платником податку порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних контролюючий орган відповідно до п. 58.1 ст. 58 ПК України (визначає підстави, порядок оформлення та вручення податкового повідомлення-рішення) та положень п. 2 розд. II Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції 22.01.2016 за № 124/28254), складає податкове повідомлення-рішення за формою "Н" - за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 ПК України (додаток 13 до зазначеного Порядку).

Постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29 грудня 2010 року затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Пунктами 2, 3 Порядку № 1246 встановлено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 11 Порядку № 1246 встановлено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (п. 13 Порядку № 1246).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 14 Порядку № 1246).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п. 15 Порядку № 1246).

З аналізу вказаних норм вбачається, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Крім того, строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку № 1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

За результатом розгляду справи судом встановлено, що позивачем складені податкові накладні: № 87 від 28.10.2019 року, № 20 від 20.11.2019 року, № 51 та № 52 від 27.11.2019 року, № 29 від 28.11.2019 року, № 53 та № 54 від 30.11.2019 року (т. 2 а.с. 4, 7, 10, 13, 16, 19, 22).

Судом встановлено, що позивачем за допомогою модуля електронного документообігу з використанням прямого з`єднання в програмному забезпеченні «M.E.DOC» направлено до центрального рівня Державної податкової служби України спірні податкові накладні у форматі XML-файлів для здійснення реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зазначені обставини підтверджуються відповідними протоколами, на яких зафіксовано дату та час направлення зазначених податкових накладних для здійснення їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних

Так, податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року згідно протоколу з програмного забезпечення «M.E.DOC» була направлена на реєстрацію 15.11.2019 року о 20:00, номер файлу 1618J20190516.XML, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба (т. 2 а.с. 30), проте, квитанції про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення реєстрації позивачем не отримано.

Згідно протоколу з програмного забезпечення «M.E.DOC» встановлено, що позивачем повторно направлено на реєстрацію податкову накладну № 87 від 28.10.2019 року 19.12.2019 року о 17:05, номер файлу 1618J20190516.XML, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба (т. 2 а.с. 31). Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних вбачається, що податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року доставлена до ДПС України, документ не прийнято, при необхідності виправте документ та надішліть його знову (т. 2 а.с. 5).

20.12.2019 року о 08:17 позивачем втретє направлено на реєстрацію податкову накладну № 87 від 28.10.2019 року, номер файлу 1618J20190516.XML (т. 2 а.с. 18). Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що документ доставлено до ДПС України, документ прийнято (т. 2 а.с. 26).

Представник позивача у судовому засіданні звернув увагу суду на те, що підприємством не була отримана квитанція про реєстрацію податкової накладної, яка була направлена на реєстрацію 20.12.2019 року о 08:17, у зв`язку з чим підприємство вчетверте направило на реєстрацію податкову накладну № 87 від 28.10.2019 року 20.12.2019 року о 11:40 (т. 2 а.с. 6).

Податкова накладна № 20 від 20.11.2019 року, ім`я 1618J20190516.XML, відправлена на реєстрацію 20.12.2019 року о 12:17, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 27), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.

Згідно з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» встановлено, що 20.12.2019 року о 14:32 позивачем вдруге було направлено на реєстрацію податкову накладну № 20 від 20.11.2019 року (т. 2 а.с. 28), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.

20.12.2019 року о 15:18 позивачем втретє було направлено на реєстрацію податкову накладну № 20 від 20.11.2019 року, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 29).

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 20 від 20.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 20.12.2019 року о 12:17 (т. 2 а.с. 17).

Податкова накладна № 51 від 27.11.2019 року, ім`я файлу 1618J20190516.XML, відправлена на реєстрацію 17.12.2019 року о 15:37, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 24), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 51 від 27.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 17.12.2019 року о 15:37 (т. 2 а.с. 23).

Податкова накладна № 52 від 27.11.2019 року, ім`я файлу 1618J20190516.XML, відправлена на реєстрацію 17.12.2019 року о 15:38, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 14), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 52 від 27.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 17.12.2019 року о 15:38 (т. 2 а.с. 15).

Податкова накладна № 29 від 28.11.2019 року, ім`я файлу 1618J20190516.XML, відправлена на реєстрацію 19.12.2019 року о 10:17, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 21), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 29 від 28.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 19.12.2019 року о 10:17 (т. 2 а.с. 20).

Податкова накладна № 54 від 30.11.2019 року, ім`я файлу 1618J20190516.XML, відправлена на реєстрацію 19.12.2019 року о 14:38, Одержувач: 43005393 Державна податкова служба, що підтверджується витягом з протоколу програмного забезпечення «M.E.DOC» (т. 2 а.с. 8), однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення у реєстрації податкової накладної позивач не отримав.

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено, що податкова накладна № 54 від 30.11.2019 року доставлена до ДПС України, документ прийнято 19.12.2019 року о 14:38 (т. 2 а.с. 9).

Суд зазначає, що матеріалами справи підтверджено, що податкові накладні № 20 від 20.11.2019 року, № 51, № 52 від 27.11.2019 року, № 29 від 28.11.2019 року, № 53, № 54 від 30.11.2019 року зареєстровані з порушенням строків визначених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Проте, податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року як встановлено з матеріалів справи позивачем була направлена на реєстрацію 15.11.2019 року о 20:00, тобто у встановлені п. 201.10 ст. 201 ПК України строк.

Суд не приймає посилання відповідача на те, що вказана податкова накладна не була направлена на реєстрацію після закінчення операційний час, а саме о 20:00 та зазначає наступне.

Відповідно до Порядку № 1246 операційний час триває з 8-ї до 20-ї години.

Суд зазначає, що граничний строк направлення на реєстраціє податкової накладної є 20 година, оскільки час граничного строку направлення накладної поєднана з прийменником «до», у зв`язку з чим така прийменникова конструкція в українській мові прямо вказує на зазначення кінцевого часу виконання чого-небудь.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 803/350/17 та у справі № 815/4720/16, від 13.06.2018 у справі № 815/1298/17, від 14.08.2018 у справі № 803/1387/17, від 28.08.2018 у справі № 814/4170/15.

Суд вважає, що позивачем у встановлені законодавством строки була направлена на реєстрацію податкова накладна № 87 від 28.10.2019 року, а саме 15.11.2019 року о 20:00, однак квитанція про реєстрацію, відмову у реєстрації або зупинення реєстрації на адресу позивача не надходило.

Таким чином, суд вважає, що позивачем вжиті всі залежні від нього дії щодо надання (надіслання) податкової накладної № 87 від 28.10.2019 року для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд зазначає, що встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Отже, платник податків, виконавши свій обов`язок щодо складання, підписання та направлення до податкового органу протягом встановлених ПК України строків податкових накладних не може нести відповідальності у вигляді накладення на нього штрафу за те, що такі податкові накладні були зареєстровані податковим органом в Єдиному реєстрі податкових накладних після спливу граничних строків.

Стосовно посилання позивача на те, що штрафні санкції не застосовуються до платника податку у разі порушення строків реєстрації податкових накладних, які не надаються отримувачу (покупцю), суд зазначає наступне.

У відповідності до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України визначено, що штрафні санкції застосовуються за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації всіх податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Винятком є виключно порушення термінів реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Системний аналіз статті 201, пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Тобто, для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Як вбачається з матеріалів справи, податкові накладні № 87 від 28.10.2019 року, № 20 від 20.11.2019 року, №29 від 28.11.2019 року виписані ДП «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Автомобільні дороги України» на адресу отримувача (покупця) - Неплатника, однак складена на постачання товарів/послуг для операцій, які не звільнені від оподаткування та не оподатковуються за нульовою ставкою.

Таким чином, позивачем не виконано вимоги п. 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, а саме наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю), та водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Суд зазначає, що посилання позивача на зазначені обставини, як підставу для скасування спірного податкового повідомлення - рішення є безпідставним.

Однак, враховуючи норми Податкового кодексу України, з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини стосовно пропорційності співвідношення між засобами державного втручання та метою, яку прагнуть досягти, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію або нереєстрацію податкових накладних, які не видаються покупцю не можуть бути застосовані. Так, в п. 120-1.1 та п. 120-1.2 Податкового кодексу України в якості окремого виключення з переліку податкових накладних, на які поширюється відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, вказано "податкову накладну, що не надається отримувачу (покупцю)". Відсутність реєстрації або несвоєчасна реєстрація податкових накладних, які не надаються покупцю, не впливає на результати податкового обліку контрагентів, не призводять до негативних наслідків для бюджету чи будь-яких третіх осіб.

Також, суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що штраф запроваджується з метою захисту бюджету та платників податків від зловживань та недобросовісних дій їх контрагентів та, зокрема, дисциплінує постачальника своєчасно реєструвати податкові накладні з метою забезпечення права покупця на формування податкового кредиту. При відсутності реєстрації (несвоєчасній реєстрації) податкових накладних, які не надаються покупцю, державний бюджет жодним чином не зазнає негативних наслідків, оскільки згідно п. 201.10 Податкового кодексу України відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів (послуг) податкових накладних в ЄРПН не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період, тобто не відбувається впливу на податковий облік платника податку чи його контрагентів, отже накладення штрафу за відсутність реєстрації (несвоєчасну реєстрацію) податкових накладних, які не надаються покупцю, зі стимулюючої функції перетворюється на каральну, оскільки за наведених обставин вбачається очевидним, що мету дисциплінувати постачальників - платників ПДВ не можна досягнути щодо податкових накладних, які не надаються покупцю.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

У п. 49 рішення від 22.11.2007 у справі "Україна-Тюмень" проти України" ЄСПЛ вказав, що найважливіша вимога статті 1 Протоколу полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише "на умовах, передбачених законом", а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію "законів". У п. 55 цього рішення надано тлумачення "пропорційності втручання" в право на мирне володіння майном та зазначив, що таке втручання повинно бути здійснено з дотриманням "справедливого балансу" між вимогами загального інтересу суспільства та захисту основоположних прав особи.

Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти шляхом вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

У пункті 101 рішення у справі "Зеленчук і Цицюра проти України" (Заяви N 846/16 та N 1075/16) ЄСПЛ зазначив, що втручання у право власності повинно не лише переслідувати за фактами та у принципі "законну ціль" у "загальному інтересі", але також має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між вжитими заходами та метою, яку прагнули досягти будь-якими заходами, застосованими державою, у тому числі заходами, спрямованими на здійснення контролю за користуванням майном фізичною особою. Ця вимога виражена у понятті "справедливий баланс", який має бути встановлений між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Завдання досягти цього балансу відображено у структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції в цілому. У кожній справі, що стосується стверджуваного порушення цієї статті, суд повинен, таким чином, встановити, чи було покладено на відповідну особу непропорційний та надмірний тягар внаслідок втручання держави (див. рішення у справі "Хуттен-Чапська проти Польщі" [ВП] (Hutten-Czapska v. Poland) [GC], заява N 35014/97, пункт 167, ЄСПЛ 2006-VIII).

Отже, під час судового розгляду потрібно оцінити, наскільки застосування штрафу за несвоєчасну реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування узгоджується зі справедливим балансом, який має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства щодо застосування таких штрафів та вимогами захисту прав особи.

Суд вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення не може вважатися таким, що прийняте з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а також таким, що прийнято у межах повноважень та у спосіб визначений податковим законодавством.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить висновку, що податкове повідомлення - рішення від 28 грудня 2019 року № є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до вимог ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Крім цього, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України", заява № 4909/04, рішення від 10 лютого 2010 року, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.

У відповідності до вимог ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

На підставі вищевикладеного, суд приходить висновку про задоволення позовних вимог Дочірнього підприємства "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 1472025,72 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства України, суд -

В И РІ Ш И В:

Позовні вимоги Дочірнього підприємства "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 1472025,72 грн. - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № від 28.12.2019 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 1472025,72 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (, адреса: вул. Італійська, 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87500) на користь Дочірнього підприємства "Донецький облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія" "Автомобільні дороги України" (, адреса: вул. Захисників України, 2, м. Покровськ, Донецька область, 85307) судовий збір в розмірі 21020 (двадцять одна тисяча двадцять) гривень.

Рішення прийнято в нарадчій кімнаті, вступна та резолютивна частина проголошена у судовому засіданні 29 липня 2020 року в присутності представників позивача та відповідачів.

Повний текст рішення складено та підписано 10 серпня 2020 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15-5 п. 15 розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.В. Олішевська