Справа № 480/4919/20
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2020-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
10 серпня 2020 р. Справа № 480/4919/20
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними та скасування пунктів наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 , в якій просить:
1) визнати протиправним та скасувати пункт 2.5 наказу №512 від 02.11.2019 року командира військової частини НОМЕР_1 , яким відповідно до підпункту «д» (через службову невідповідність) пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» майора ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас з 03 листопада 2019 року;
2) визнати протиправним та скасувати пункт 19 наказу командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (по особовому складу) №270 від 02 жовтня 2019 року, яким звільнено з військової служби у запас за підпунктом «д» пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» ОСОБА_1 ;
3) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 поновити на посаді командира групи інженерного забезпечення управління 58 окремої мотопіхотної бригади оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майора ОСОБА_1 ;
4) стягнути з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 03.11.2019 року по день постановлення рішення.
Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Так, відповідно до п.п.2,11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (п.2); власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.11).
Відповідно до ч.6 ст.160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.
Як вбачається з позовної заяви, вона підписана та подана представником позивача, однак в ній не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача, та власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Також, у відповідності до вимог п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються, зокрема: відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Однак, всупереч вказаній нормі, позивач не зазначив відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Крім того, згідно ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Із змісту даних норм слідує, що суд, який вирішує публічно-правовий спір, повинен перевірити коли дізнався позивач про порушення своїх прав чи повинен був дізнатися, чи не пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах позову докази поважності причин його пропуску.
Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує, наказ командира військової частини НОМЕР_1 №512 від 02.11.2019 в частині визнання протиправним та скасування п.2.5 щодо звільнення ОСОБА_1 у запас з 03.11.2019 та наказ командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (по особовому складу) №270 від 02.10.2019 в частині визнання протиправним та скасування п.19 щодо звільнення ОСОБА_1 у запас, а також просить його поновити на посаді та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу.
Про порушення своїх прав, як вказує представник позивача у поданій разом з позовом заяві про поновлення пропущеного процесуального строку, позивач дізнався 03.11.2019. Разом з тим, з позовом до суду позивач звернувся через свого представника 04.08.2020 (через засоби поштового зв`язку), тобто, з порушенням місячного строку, встановленого ч.5 ст.122 КАС України.
При цьому, у заяві про поновлення пропущеного строку звернення представник просить поновити пропущений процесуальний строк для звернення до суду у зв`язку з неможливістю обґрунтувати позовну заяву без відповідних доказів, що підтверджують незаконність звільнення позивача.
В обґрунтування поданої заяви представник позивача вказує, що про оскаржувані накази позивач дізнався 03.11.2019, однак, враховуючи збір документів для подання позовної заяви зайняв маже піврічний термін, а без наявності доданих до позовної заяви документів неможливо було обґрунтувати належним чином свої вимоги та довести незаконність оскаржуваного наказу, то були пропущені процесуальні строки. Остання відповідь на адвокатський запит була отримана 11.06.2020 та всю необхідну інформацію для складання позовної заяви представник позивача адвокат Страшок Є.В. отримав 12.06.2020, однак вчасно не звернувся до суду з відповідним позовом. У зв`язку з цим позивач 28.07.2020 уклав договір про надання професійної правничої допомоги з іншим адвокатом і вважає, що саме з цієї дати у позивача виникла можливість підготувати позов з наявністю всіх доказів.
У позові в обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду додатково відмітив, що ОСОБА_1 05.11.2019 було запропоновано ту ж посаду, яку він обіймав до 03.11.2019, на що позивач погодився, пройшов відбір кандидата на посаду, отримав рекомендаційний лист та направився до Кам`янець-Подільського ОМВК Хмельницької області для подальшого оформлення документів з метою укладення контракту про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України на посадах осіб офіцерського складу. Однак, з грудня 2019 року і до моменту подання позовної заяви жодної відповіді щодо відмови в укладенні контракту або ж повідомлення про можливість його укладення на адресу позивача не надійшло. Тому відраховувати строк на оскарження необхідно з моменту розгляду питання щодо укладення контракту між ОСОБА_1 та Міністерством оборони України в особі командира оперативного командування «Північ», де перебувають на розгляді документи позивача.
Відтак, вважає, що строк на звернення до суду з позовом пропущено ним з незалежних від нього підстав, а тому підлягає поновленню.
Перевіривши доводи позовної заяви та заяви про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що вони не є необґрунтованими, виходячи з наступного.
Так, в обґрунтування поданої заяви позивач, зокрема, зазначає, що строк звернення до суду пропустив з поважних причин, оскільки позивачем вживалися заходи щодо досудового врегулювання спору, а саме, ним вчинялися дії по укладанню нового контракту на посаду з якої він був звільнений, однак не зважаючи на отримання рекомендаційного листа та інших документів, контракт про проходження громадянином служби в Збройних силах України так і не був укладений.
Суд зазначає, що вказані обставини не можуть бути визнані судом як поважні причини пропуску строку для звернення до суду з позовною заявою, оскільки зазначені обставини не передбачені законом як досудовий порядок вирішення спору, оскільки позивачем фактично була розпочата нова процедура працевлаштування, яка не пов`язана з обставинами його звільнення.
Також судом встановлено, що 12.06.2020 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , звертався з позовом до тих самих відповідачів, з тим самим предметом та з тих самих підстав до Сумського окружного адміністративного суду, ухвалою якого від 16.06.2020 таку позовну заяву було залишено без руху, а ухвалою суду від 09.07.2020 - повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.
Відтак, посилання представника позивача у заяві про поновлення пропущеного строку та позові в обґрунтування причин пропуску строку звернення на те, що лише 28.07.2020 у позивача з`явилась можливість підготувати позов не відповідають дійсності.
Крім того, навіть після винесення судом ухвали 09.07.2020 про повернення позовної заяви до подання даного позову до суду минуло більше двадцяти днів, що не заважало позивачу у вказаний строк подати позов до суду раніше. Тим більше, як зазначено у позові та заяві про поновлення строку, необхідні докази для звернення з позовом до суду вже були зібрані.
Щодо доводів про необхідність зібрати докази з метою належного обґрунтування своїх вимог, так як позивач не знав про причину звільнення, також не приймається до уваги, оскільки в матеріалах позову міститься акт службового розслідування, проведеного у вересні 2019р., та в якому міститься висновок про необхідність внесення клопотання про звільнення позивача за викладених у акті підстав. При цьому в акті є підпис позивача, що з матеріалами службового розслідування він ознайомлений. Крім того, за приписами ч.4 ст.79 КАС України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк (в даному випадку згідно ч.2 ст.79 КАС України - разом з позовом) з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Згідно ч.1 ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Крім того, відповідно до ч.1 ст. 47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
З урахуванням вказаних норм КАС України, позивач мав змогу подати позов у встановлений строк з клопотанням про витребування судом інших доказів, не наданих відповідачем та подати додаткові обґрунтування позову, вже після звернення з позовом до суду, у випадку наявності такої необхідності.
За таких обставин, з урахуванням зазначеного, вказані позивачем причини пропуску строку звернення з позовом до суду не приймаються судом до уваги, а відтак, зазначені у заяві підстави не можуть бути розцінені поважними, що унеможливлює поновлення строку судом звернення з позовом до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.1 ст. 123 КАС України).
Керуючись ст. ст. 132, 133, 160, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними та скасування пунктів наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку - залишити без руху.
Недоліки позовної заяви позивачем можуть бути усунені у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду:
1) заяви із зазначенням в ній:
- реєстраційного номеру облікової картки платника податків представника позивача;
- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;
- відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
2) заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням в ній ІНШИХ підстав для поновлення та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.
У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута позивачу.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко