Справа № 160/3272/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 липня 2020 року Справа № 160/3272/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.,
23.03.2020 ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ № 265к від 13 лютого 2020 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач вважає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Ухвалою суду від 26.03.2020 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху зі встановленим строком для усунення його недоліків.
Ухвалою суду від 21.04.2020 прийнятопозовну заяву до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Від представника відповідача 20.05.2020 надійшов відзив, відповідно до змісту якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, оскільки оскаржуваний наказ видано у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та Законами України.
У судове засідання сторони не з`явились про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується відповідними доказами. Представником позивача надано клопотання про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.
Згідно із ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи наведене положення Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце судового розгляду, а також за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, суд ухвалив рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі письмовими доказами.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
Позивач - ОСОБА_1 на час виникнення спірних правовідносин проходив службу на посаді старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та має звання працівника поліції - капітан поліції.
Матеріалами справи підтверджується, що наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.12.2019 №4872 «Про організацію проведення службового розслідування в УБЗПТЛ ГУНП» призначено службове розслідування за фактом покинення робочого місця 18.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника та безпідставного виклику наряду патрульної поліції старшим уповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1
Судом встановлено, що 23.12.2019 ОСОБА_1 був ознайомлений з наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.12.2019 №4872, що підтверджується його особистим підписом.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.01.2020 №121 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом від 20.12.2019 №4872 до 14.02.2020 та затверджено склад дисциплінарної комісії.
13.02.2020 начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області затверджено висновок службового розслідуванняза фактом залишення робочого місця 18.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника та виклику 18.12.2019 наряду патрульної поліції старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 .
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.02.2020 №265к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми УБЗПТЛ ГУНП» до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Позивач не погоджується з Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.02.2020 №265к про притягнення його до відповідальності, що стало підставою для звернення до суду.
Як слідує з заяв по суті справи, спірними обставинами є:
- наявність або відсутність дисциплінарного проступку в діях позивача;
- при проведенні службового розслідування були порушені вимоги, передбачені ч. ст.14, ч.4 ст. 15 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» щодо заборони включення до складу дисциплінарної комісії зацікавлених осіб та проведення службового розслідування на засадах неупередженості та рівності;
- при проведенні службового розслідування були порушені вимоги, передбачені ч.7 ст.14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» щодо обов`язку призначення одного службового розслідування в разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень;
- порушення строку, протягом якого позивача може бути притягнуто до дисциплінарно відповідальності;
- застосування неналежного виду дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність;
- проведення службового розслідування неналежними особами.
З приводу першої з спірних обставин, суд зазначає таке.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VІІІ (далі - Закон №580).
Відповідно до вимог статті 1 цього Закону Національна поліція України (далі -поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Відповідно до вимог статті 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Частиною 1 статті 18 вказаного Закону визначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина 3 статті 11 Закону №580).
Статті 2, 6, 7, 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначають, що одним із основних завдань полії є охорона прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидія злочинності, при цьому поліція зобов`язана виконувати свої завдання неупереджено, у точній відповідності із законом, на принципах верховенства права, дотримання прав і свобод людини.
Крім того, відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та присяги працівника поліції кожен поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, поважати і охороняти прав і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського.
Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Пункти 1, 4, 6, 7, 11 ч. 3 ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.
Відповідно до абзаців 1, 2 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише в межах повноважень та у спосіб, що визначений Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими правилами.
Отже, спеціальні юридичні і моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції, та покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності.
Статтею 19 цього ж Закону передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Згідно ч.1 ст. 11 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст. 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до матеріалів дисциплінарної справи, проведеним службовим розслідуванням установлено, що старший оперуповноважений відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 18.12.2019 залишив робоче місце без дозволу безпосереднього керівника та 18.12.2019 безпідставно викликав наряд патрульної поліції.
Таким чином, матеріалами службового розслідування підтверджується наявність в діях старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 склад дисциплінарного проступку - порушення службової дисципліни, не дотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 4, 6, 8 частини 3 статті 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», абзаців 1, 2 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та Внутрішнього розпорядку для поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 №2786 (а.с.34).
Зазначені обставини встановлені дисциплінарною комісією, в тому числі, на підставі пояснень опитаних в рамках службових розслідувань майора поліції ОСОБА_2 , підполковника поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 , лейтенанта поліції ОСОБА_5 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , старшого лейтенанта ОСОБА_7 , лейтенанта поліції ОСОБА_8 , сержанта поліції ОСОБА_9 .
Крім того, в позовній заяві позивач не заперечує факт виклику наряду патрульної поліції, однак пояснює це тим, що на його думку особа перебувала у приміщенні кабінету без власної волі. Разом з тим, матеріалами справи підтверджується, що зазначена особа перебувала у приміщенні кабінету позивача з огляду на службову необхідність за наказом керівника позивача і позивач міг узгодити всі необхідні питання виконання доручення керівництва.
Також в позовній заяві позивач не заперечує факт перебування 18.12.2019 в робочий час з 13:55 до 16:35 за межами робочого місця, однак стверджує, що виконував дії, передбачені планом, та двічі повідомив про це керівництво. Однак, під час службового розслідування не надав дисциплінарній комісії доказів на підтвердження зазначених обставин. Від надання пояснень під час службового розслідування позивач відмовився (а.с.29).
Відтак, доводи позивача в цій частині не знайшли свого підтвердження під час службового розслідування та судового розгляду справи.
Стосовно тверджень позивача про те, що при проведенні службового розслідування були порушені вимоги, передбачені ч. ст.14, ч.4 ст. 15 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» щодо заборони включення до складу дисциплінарної комісії зацікавлених осіб та проведення службового розслідування на засадах неупередженості та рівності, суд зазначає таке.
Так, позивач вважає полковника поліції ОСОБА_10 , підполковника поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 зацікавленими особами, оскільки позивач рапортом від 01.11.2019 № Д-6932р повідомив про вчинення зазначеними особами корупційних правопорушень.
Суд виходить того, що в даному спорі перелічені вище особи можуть бути зацікавленими в діяльності ОСОБА_1 , а тому суд має встановити необ`єктивність та неупередженість по відношенню до позивачки в діях останніх.
З урахуванням обставин даної справи, той факт, що саме полковник поліції ОСОБА_10 подаврапорт про порушення службової дисципліни ОСОБА_1 , який послугував підставою для відкриття дисциплінарного провадження, об`єктивно пояснюється тим, що позивач не виконав накази безпосереднього керівника начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській областіполковника поліції ОСОБА_10 . Разом з тим, в ході службового розслідування пояснення в полковника поліції ОСОБА_10 не відбиралися.
Що стосується відібрання пояснень у підполковника поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 , то вони надавались голові Дисциплінарної комісії. Відібрання цих пояснень також об`єктивно пояснюється тим, що ці особи особисто були присутні під час вказаних подій та телефонних розмов, тобто їм особисто були відомі обставини справи, що робить відібрання пояснень від них обов`язковою частиною дисциплінарного провадження.
Судом враховано і те, що Дисциплінарна комісія є колегіальним органом і ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не приймали участі в голосуванні та взагалі не входили до складу дисциплінарної комісії (а.с. 16-21).
Також, слід взяти до уваги, що рішенням щодо якого могла мати місце заінтересованість ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в даному спорі, є Наказ № 265к від 13 лютого 2020 року, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, але Наказ № 265к від 13 лютого 2020 року приймався одноособово начальником ГУНП в Дніпропетровській області, а не ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і не Дисциплінарною комісією до складу якої зазначені особи не входили.
Той факт, що висновок службового розслідування містить пояснення зазначених осіб, не підмінює цих висновків суду, так як ці документи мають для начальника ГУНП в Дніпропетровській області виключно рекомендаційний характер.
Суд звертає увагу, що підставою дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни. Такими підставами є виключно фактичні данні, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Отже, посилання позивача на норми ст.534 Закону України «Про запобігання корупції» як на підставу звільнення його від дисциплінарної відповідальності є безпідставними, оскільки данні норми не є підставою для звільнення ОСОБА_1 від дисциплінарної відповідальності та ніяким чином не спростовують відсутність фактів порушення службової дисципліни, тобто дисциплінарної відповідальності, до якої його притягнуто. Оскільки застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну посадову відповідність не пов`язане із повідомленням інформації про можливість фактів корупційних або пов`язаних з корупцією порушень, та зазначені обставини не були підставою для ініціювання службового розслідування.
Також суд критично оцінює доводи позивача про те, що при проведенні службового розслідування були порушені вимоги, передбачені ч.7 ст.14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» щодо обов`язку призначення одного службового розслідування в разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень.
Так, ч.7 ст.14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа №819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Суд зазначає, що вчинення позивачем дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.
Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що накладення певного виду стягнення.
Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020р. у справі №815/4478/16.
Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яким у даній справі, серед іншого, установлено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
В даному випадку призначення двох службових розслідувань, хоч і є порушенням приписів ч.7 ст.14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», однак не може бути самостійною підставою для скасування відповідальності за установлений факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Також не знайшли підтвердження під час судового розгляду посилання позивача на порушення строку, протягом якого позивача може бути притягнуто до дисциплінарно відповідальності.
Так, відповідно до норм ст. 16 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Як було встановлено судом, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.12.2019 №4872 «Про організацію проведення службового розслідування в УБЗПТЛ ГУНП» призначено службове розслідування за фактом покинення робочого місця 18.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника та безпідставного виклику наряду патрульної поліції старшим уповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 .
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.01.2020 №121 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом від 20.12.2019 №4872 до 14.02.2020 та затверджено склад дисциплінарної комісії.
13.02.2020 начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області затверджено висновок службового розслідування за фактом залишення робочого місця 18.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника та виклику 18.12.2019 наряду патрульної поліції старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 .
Таким чином, матеріалами підтверджено, що службове розслідування проведено з дотриманням строку, визначеного ст. 16 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».
Позивач також стверджує прозастосування неналежного виду дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, оскільки він є кваліфікованим оперативним працівником з огляду на те, що йому відомо більше десятка організаторів сутенерства по місту Дніпро, в даний час здійснюється супроводження кримінального провадження відносно організованої злочинної групи у складі 20 встановлених осіб фігурантів. Також позивач працює в цьому підрозділі та за цим напрямком з 2011 року, й надає іншим співробітникам передовий досвід та методичні рекомендації з приводу розкриття злочинів у цій сфері.
Відповідно до ст. 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Ця ж норма визначає обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейського.
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначає ст. 19 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», відповідно до якої під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Матеріалами справи підтверджується, що при накладенні на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку ОСОБА_1 та ставлення до виконання службових обов`язків, а саме неодноразове застосування дисциплінарних стягнень.
Так, відповідно до висновку службового розслідування (а.с.21) до обставин, що обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , зазначені у ч. 6 ст. 19 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» виразився у перебуванні у робочий час 18.12.2019 у період з 13:55 до 16:35 год. за межами адміністративної будівлі Управління по боротьбі зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, без поважних причин, скоєно капітаном поліції ОСОБА_1 повторно. За попереднє аналогічне порушення службової дисципліни до останнього було застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 27.01.2020 №140к, та на час виникнення спірних відносин у встановленому порядку не знято.
Також до обставин, що обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , відносяться факти порушення ним п.4 ч. 3 ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та абзаців 6, 7 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 09.11.2016 №1179.
До причин, що призвели до вчинення капітаном поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку, установленого в ході службового розслідування, можна віднести його безвідповідальне ставлення до покладених на нього обов`язків та посадових інструкцій, особисту недисциплінованість.
Отже, відповідачем доведено, що дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність застосовано з дотриманням порядку, визначеного Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».
Під час судового розгляду судом не встановлено очевидних порушень відповідачем Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893.
Враховуючи встановлений факт вчинення позивачем проступку, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість спірного наказу.
За таких обставин, наказ № 265к від 13 лютого 2020 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 , прийнятий на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Згідно із ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Суд вважає, що дії відповідача при проведенні службового розслідування та винесенні оскаржуваного наказу є правомірними, оскільки вчиненні на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко