Справа № 1.380.2019.005816
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

10 серпня 2020 рокуЛьвівСправа № 1.380.2019.005816 пров. № А/857/5498/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Судової-Хомюк Н. М.
суддів -Ільчишин Н. В.
Хобор Р. Б.

перевіривши апеляційну скаргу Головного територіального управління юстиції у Львівській області на додаткове рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року у справі № 1.380.2019.005816 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Львівській області про визнання незаконною і скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Додатковим рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року задоволено частково заяву представника позивача щодо стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Львівській області про визнання незаконною і скасування постанови.

Із матеріалів справи слідує, що оскаржене додаткове рішення постановлено 23.12.2019.

Відповідно до вимог частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. .

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до вимог частини 2 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до частини 3 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Не погодившись із рішенням, 24 квітня 2020 року Головне територіальне управління юстиції у Львівській області подало апеляційну скаргу на додаткове рішення Львівського окружного адміністратиіного суду від 23.12.2019.

Ухвалою судді-доповідача Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2020 року апеляційну скаргу Головного територіального управління юстиції у Львівській області на додаткове рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 залишено без руху, у зв`язку з тим, що наведені апелянтом підстави про поновлення строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 1.380.2019.005816 (апеляційне провадження 857/5497/20) не свідчили про поважність причин пропуску строку. Апелянту надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 липня 2020 року продовжено строк для усунення Головним територіальним управлінням юстиції у Львівській області недоліку апеляційної скарги на додаткове рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року у справі № 1.380.2019.005816, зазначеного в ухвалі судді-доповідача Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2020 року щодо наведення поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, на 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Зокрема суд звернув увагу апелянта на те, що з поданої заяви Головного територіального управління юстиції у Львівській області від 10.07.2020 щодо усунення недоліків апеляційної скарги у справі № 1.380.2019.005816 не можливо встановити про які саме причини пропуску строку на апеляційне оскарження посилається апелянт, так як апеляційну скаргу було подано на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року, а також на додаткове рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року у справі № 1.380.2019.005816.

28.08.2020 Головне територіальне управління юстиції у Львівській області подало заяву щодо усунення недоліків. У поданій заяві апелянт обґрунтовує причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11.12.2019 та зазначає, що у зв`язку із здійсненням заходів з ліквідаційною процедурою Головного територіального управління юстиції у Львівській області, його структурних підрозділів та пов`язаним з цим питання вирішення складних організаційно-розпорядчих завдань, що були визначені рішенням Кабінету Міністрів України від 09.10.2019 № 870 «Про деякі питання територіальних органів Міністерства юстиції», Головне територіальне управління юстиції у Львівській області не мало можливості апеляційну скаргу у строк, встановлений чинним законодавством.

Звертає увагу суду на те, що забезпечення права на апеляційне оскарження включає як можливість оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану апеляцію. Просить також врахувати подану заяву від 02.07.2020 № 9589/0/1-20/09-09.

За таких обставин скаржник просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження додаткового рішення та поновити строк на апеляційне оскарження.

Проаналізувавши матеріали справи, суд прийшов до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд зверну увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд апеляційної інстанції в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху звертав увагу апелянта на те, що організаційні зміни в державному органі, його структурних підрозділах та вирішення складних організаційно-розпорядчих завдань які пов`язані з цим питанням, не свідчать про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Заявником на виконання вимог ухвали не зазначено наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на додаткове рішення у строк, визначений законом.

Відтак, Головним територіальним управлінням юстиції у Львівській області не виконано вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, тому не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження підстави вказані в клопотанні, адже не є такими, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до положень частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України).

Враховуючи те, що особою, яка подала апеляційну скаргу, у встановлений суддею-доповідачем строк подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд вважає, що вказані підстави пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому у відкритті апеляційного провадження у справі слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 298, 299, 325 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними наведені Головним територіальним управлінням юстиції у Львівській області причини пропуску строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 1.380.2019.005816 та залишити заяву про поновлення цього строку без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного територіального управління юстиції у Львівській області на додаткове рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 1.380.2019.005816 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Львівській області про визнання незаконною і скасування постанови.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Н. М. Судова-Хомюк
судді Н. В. Ільчишин
Р. Б. Хобор