Справа № 480/4559/19
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2020-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 серпня 2020 р. Справа № 480/4559/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шевченко І.Г.,
за участю секретаря судового засідання - Мельник О.П.,
представника позивача - Мирославського С.В.,
представника відповідача - Пономаренко А.В.,
представника третьої особи - Сокол І.О.,
прокурора - Парфьонова І.В.,
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Инеко» (далі - позивач, ТОВ «Инеко») звернулося до суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі - відповідач, УДАБК СМР), в якій просило визнати протиправним та скасувати наказ (розпорядження) відповідача від 25.10.2019 №197-ОД щодо здійснення позапланової перевірки на об`єкті: «Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок» за адресою: місто Суми, вулиця Герасима Кондратьєва, будинок 165/57.
Свої вимоги мотивував тим, що в період із 04.10.2017 по 17.10.2017 уповноважені особи відповідача вже здійснювали позапланову перевірку: «Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок» за адресою: місто Суми, вулиця Герасима Кондратьєва, будинок 165/57. Зі змісту направлення від 04.10.2017, а також направлення від 28.10.2019 №132, яке було видано на підставі оскаржуваного наказу, вбачається, що перевірка за даним фактом вже проводилась в 2017р. та вже досліджувались дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил. У зв`язку з цим, з посиланням на ч.1 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 (далі Закон №877-V), вважає, що оскаржуваний наказ є протиправним. Крім того, відмічає, що призначення перевірки на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду також суперечить ч.1 ст.6 вищезазначеного Закону, оскільки даною нормою не передбачено такої підстави, а відповідно до ч.2 ст.6 Закону №877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, заборонено. Просить позовні вимоги задовольнити.
Ухвалою суду від 15.11.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання на 05.12.2019.
Представник відповідача, заперечуючи проти позову, 05.12.2019 подав до суду відзив на позов (т.1 а.с.79-81), в якому просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, виходячи з того, що Законом №877-V чітко визначено норми, дотримання яких є обов`язковим для органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення ним їх повноважень, при цьому положення ч.ч.1,2 ст.6 Закону №877-V не входить до цього переліку.
Відповідач під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю керується Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в Україні Держархбудінспекцією та її територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 саме з дотриманням ч.3 ст.6 Закону №877-V. У вказаному Законі та Порядку положення ч.ч.1,2 ст.6 Закону №877-V також не знаходить свого відображення.
У зв`язку з цим представник відповідача вважає, що вказане спростовує твердження позивача щодо заборони повторного проведення позапланових заходів державного нагляду за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) та проведення позапланових заходів з інших підстав.
Вважає, що відсутні підстави для скасування оскаржуваного наказу, оскільки відсутні обставини, які б свідчили про порушення норм законодавства з боку відповідача під час складання такого наказу.
05.12.2019 військовою прокуратурою Сумського гарнізону Центрального регіону України було подано заяву про вступ у справу з метою захисту порушених інтересів держави. Свою заяву прокурор мотивував тим, що в ході моніторингу Єдиного реєстру судових рішень та обстеження військового містечка №1 виявлено факт самовільного, незаконного будівництва на частині самовільно зайнятої земельної ділянки військового містечка №1, без будь-яких дозвільних документів, зокрема, встановлено, що здійснюється самочинне будівництво підрядною організацією ТОВ «Сумська Девелоперська Компанія» (знаходиться за адресою: м. Суми вул. 20 років Перемоги, 7) на замовлення ТОВ «ИНЕКО», яке відповідно являється замовником будівництва.
Прокурор стверджував, що право власності на земельну ділянку військового містечка №1 визначено за Міністерством оборони України згідно державного акта Серії «Б» №018645 старого зразку від 1987 року, а вказаними суб`єктами підприємницької діяльності шляхом встановлення воріт, позбавлено законного користування вказаної земельної ділянки в особі Міністерства оборони України та КЕВ м. Суми у доступі до неї та використанні її за цільовим призначенням, у тому числі для забезпечення обороноздатності держави. З посиланням на постанову Верховного Суду від 16.04.2019 у справі №910/3486/19, відповідно до позиції якого представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган, при цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів, враховуючи приписи Закону України «Про прокуратуру», відмітив, що є підстави задля недопущення втрати земель оборони, для здійснення прокурором повноважень щодо представництва інтересів держави в суді.
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 05.12.2019 заяву військової прокуратури Сумського гарнізону Центрального регіону України задоволено та до участі у розгляді справи допущено прокурор в інтересах держави в особі Міністерства оборони України - третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.
У судовому засіданні 05.12.2019 оголошено перерву до 18.12.2019 з метою надання часу учасниками справи для ознайомлення з матеріалами справи, подання ними заяв по суті спору та у зв`язку з витребуванням у відповідача додаткових доказів у справі (т.1, а.с.85-86).
Представник позивача подав відповідь на відзив (т.1, а.с.130-131), в якій вказав, що системний аналіз норм Закону №877-V та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», дає підстави для висновків про те, що позапланова перевірка може бути призначена органом державного будівельно-архітектурного контролю лише на ту вимогу головного інспектора будівельного нагляду, у якій чітко зазначені ознаки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та перелік питань необхідність з`ясування яких є підставою для перевірки. Такі відомості має містити і направлення на перевірку.
Однак, у вимозі головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Білокопитова Івана Васильовича (далі Білокопитов І.В.) від 10.10.2019 №40-1018/2184-19, що міститься в матеріалах справи, не зазначено наявність ознак якого порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил виявив головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Білокопитов І.В.
За таких обставин вважає, що така вимога не може бути підставою для призначення позапланової перевірки відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, у зв`язку з чим, наказ про призначення такої перевірки не відповідає критеріям, встановленим ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства, є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 18.12.2019, до участі у розгляді справи залучено Квартирно-експлуатаційний відділ міста Суми як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача (далі - третя особа, Квартирно-експлуатаційний відділ міста Суми), у зв`язку з чим в судовому засіданні було оголошено перерву до 22.01.2020 (т.1, а.с.132).
Військовим прокурором Сумського гарнізону Центрального регіону України було подано до суду пояснення щодо позову (т.1, а.с.134-140), в якому зазначив, що оскаржуваний наказ виданий відповідно до вимоги головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції Сумській області, та в повній мірі відповідає вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Ще однією підставою для проведення повторної перевірки відмітив внесення ТОВ «ИНЕКО» недостовірних даних у документи обов`язкової звітності, оскільки ТОВ «Инеко» не зверталось у встановленому порядку до відповідача щодо отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за пресою: м.Суми, вул. Герасима Кондратьєва, 165/57 (дозвільні документи), а управління відповідно їх не надало.
Таким чином, підстави для надання направлення від 28.10.2019 № 132, на підставі якого було видано оскаржуваний наказ, відрізняються від підстав надання направлення від 04.10.2017, зі змісту якого вбачається, що перевірка проводилась за актом не дотримання ТОВ «Инеко» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил.
Окремо посилався на здійснення будівництва з порушенням вимог містобудівної документації, а саме Плану зонування території міста Суми. Просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.
Представник відповідача, не погодившись з доводами представника позивача, викладеними у відповіді на відзив, подав заперечення на відповідь на відзив (т.1, а.с.147-149), в якому наголосив, що відповідач здійснює свої повноваження відповідно до Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 25 січня 2017 року № 1673-МР (зі змінами) в межах та в порядку передбаченому чинним законодавством, в тому числі згідно з Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 25 січня 2017 року № 1673-МР (зі змінами), з питань здійснення повноважень, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» Управління є підконтрольним Державній архітектурно-будівельній інспекції України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, згідно п.7 якого однією з підстав проведення позапланової перевірки є вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом. При цьому за невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.
Якщо відповідач вважає, що порушений порядок або підстави призначення позапланової перевірки щодо нього, мав право захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Вказана можливість для суб`єкта господарювання передбачена ст. 10 Закону №877-V. Просив відмовити у задоволенні позову.
Представником третьої особи подано пояснення на позовну заяву (т.1, а.с.152-158), в якому представник вказала, що підставою для проведення позапланового заходу у період з
04.10.2017 по 17.10.2017 на об`єкті будівництва за адресою: м. Суми, вул. Г.Кондратьєва,
165/57 і 165/59 згідно наказу про проведення позапланової перевірки №131-ОД від
04.10.2017, стало звернення від 11.09.2017 №06.01-16/1733 Департаменту забезпечення
ресурсних платежів Сумської міської ради про проведення перевірки в ТОВ «ИНЕКО» наявності декларації про початок виконання будівельних робіт та про законність проведення будівництва.
Підставою для проведення позапланової перевірки у період з 28.10.2019 по 08.11.2019 згідно оскаржуваного наказу стала вимога головного інспектора будівельного
нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області на
підставі листа КЕВ м.Суми від 23.09.2019 №1570 про будівництво на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети. Таким чином стверджує, що посилання позивача в позовній заяві щодо позапланової перевірки за даним фактом як такої, що вже проводилась та досліджувалась, не знаходить свого відображення в ч. 1 ст.6 Закону №877-V. Вважає, що відповідач діяв в межах компетенції та згідно норм чинного законодавства України. Просила у задоволенні вимог ТОВ «Инеко» відмовити.
В судовому засіданні неодноразово оголошувались перерви, у зв`язку з витребуванням додаткових доказів у відповідача, та розгляд справи відкладався за клопотаннями представників позивача, відповідача та третьої особи (а.с.173-174,191-192, т.2 а.с.19, а.с.45,57, 64).
Судове засідання призначено на 05.08.2020 (т.2, а.с.64).
27.02.2020 представник позивача подав додаткові пояснення, в яких наголосив, що звернення Квартирно-експлуатаційний відділ міста Суми, на підставі якого було складено вимогу головним інспектором, ґрунтувалось виключно на матеріалах перевірки 2017р., а відтак, оскаржуваний наказ, яким призначена перевірка за тим же фактом, що було підставою для попередньої перевірки, є протиправним.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги, викладені у позові, відповіді на відзив, додаткових пояснень підтримав та просив суд їх задовольнити.
Представник відповідача проти позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві та запереченні на відповідь на відзив, просила у задоволенні позову відмовити.
Представник третьої особи та прокурор підтримали позицію представника відповідача, з підстав, викладених у письмових поясненнях.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вбачає необхідним у задоволенні позову відмовити, виходячи з наступного.
У судовому засіданні було встановлено, що відповідачем 04.10.2017 видано наказ №131-ОД «Про проведення позапланової перевірки» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт, ТОВ «ИНЕКО» на об`єктах: «Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок» по вул. Г. Кондратьєва, 165/57 та 165/59 (т.1, а.с.182).
Підставою для винесення наказу стало звернення Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради про здійснення будівництва об`єктів нерухомості на земельних ділянках в м. Суми в районі військового містечка по вул. Г. Кондратьєва,165/57, без правовстановлюючих документів на ці земельні ділянки, в якому Департамент просив провести перевірку наявності декларацій про початок виконання будівельних робіт та законність проведення будівництва (т.1, а.с.181).
За наслідками вищевказаної перевірки складений акт №99 від 17.10.2017, відповідно до якого відповідачем встановлено факт подання позивачем недостовірних даних у зареєстрованих деклараціях, виданих на об`єкти «Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок» за адресами по вул. Г.Кондратьєва, 165/57 та 165/59. Також встановлено 100% демонтаж існуючих будівель, що не відповідає деклараціям. На підставі висновків акта перевірки відповідачем 17.10.2017 прийнято, серед іншого припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт щодо об`єкта «Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок» за адресою по вул. Г.Кондратьєва, 165/57, та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо об`єкта «Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок» за адресою по вул. Г.Кондратьєва, 165/57, а також наказ від 23.11.2017 №156-ОД «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт».
Посилання прокурора, як на ще одну підставу для призначення перевірки, подання позивачем недостовірних даних у документах, не відповідає дійсності, спростовується зазначеними вище дослідженими матеріалами справи, а, відтак, не приймається судом до уваги.
Не погоджуючись із винесеним відповідачем наказом від 25.10.2019р. №197-ОД «Про проведення позапланового заходу», ТОВ «Инеко» звернулося із даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що в даному випадку склалися між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом №877-V, відповідно до ч.ч.1,2 ст. 6 якого підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності);
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Посилаючись на вказані норми, представник позивача стверджує, що перевірка була призначена з порушенням вказаних приписів, оскільки призначена на підставі вимоги головного інспектора Управління ДАБІ в Сумській області, що не передбачено ч.1 ст. 6 Закону №877-V та суперечить ч.2 ст. 6 вказаного Закону.
Дійсно, згідно з частиною 2 статті 6 Закону №877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
В свою чергу, частиною 4 ст.2 Закону №877-V (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), та яка визначає виключення зі ст.6 Закону №877-V, прямо передбачено, що заходи контролю здійснюються, в тому числі, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Також у частині 5 статті 2 Закону №877-V (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відмічено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Таким чином, відповідач під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю повинен керуватись Законом №877-V, з урахуванням особливостей, визначених спеціальним законом у даній сфері, яким є, Закон України «Про регулювання містобудування діяльності» від 17.02.2011 №3038-VІ (далі Закон України «Про регулювання містобудування діяльності»), та з обов`язковим дотриманням, зокрема, вимог, передбачених ч.3 ст.6 Закону №877-V (а не ч.ч.1.2 ст.6) відповідно до якої суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
В свою чергу, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного наказу, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Схожі норми передбачені і в п.п.5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (чинний на час виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 553).
З матеріалів справи вбачається (т.1, а.с.84), що підставою для видачі оскаржуваного наказу та проведення позапланового заходу стала саме вимога головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Сумській області, що відповідно до вимог ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» може бути підставою для проведення позапланової перевірки.
Таким чином, посилання представника позивача на те, що вимога головного інспектора будівельного нагляду не може бути підставою для проведення позапланової перевірки є необґрунтованим та не приймається судом до уваги.
Обґрунтовуючи свою позицію, представник позивача наголошує також на тому, що заборонено проводити перевірку за тим самим фактом, що вже був підставою для проведення позапланового заходу. Окремо посилається на лист самого відповідача, в якому він визнавав дану обставину, відмовляючи у призначенні перевірки за зверненням Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми (т.2, а.с.2).
Дійсно відповідно до ч.1 ст. 6 Закону №877-V повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.
Разом з тим, як вже зазначалось вище, відповідач здійснює державний архітектурно-будівельний контроль З УРАХУВАННЯМ особливостей, визначених Законом України «Про регулювання містобудування діяльності», та з дотриманням, вимог, передбачених, в тому числі ч.3 ст.6 Закону №877-V (ч.ч.4,5 ст. 2 Закону №877-V). Тобто дотримання, зокрема ч.1 ст.6 Закону №877-V, на яку посилається представник позивача, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у спеціальному законі.
В даному випадку в спеціальному законі, а саме п.4 ч.3, ч.4 ст.41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.
При цьому в нормі ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, були відсутні приписи щодо заборони повторного проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування.
Тобто, під час призначення перевірки на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду, у відповідача була відсутня можлива альтернативна поведінка, право вибору - призначити чи відмовити у призначенні перевірки. Враховуючи передбачену Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» відповідальність за невиконання письмових вимог головного інспектора посадових осіб відповідача, на переконання суду, призначення перевірки на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду є обов`язком, а не правом відповідача.
Посилання на лист УДАБК СМР на адресу Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми щодо відмови у призначенні перевірки за тим же самим фактом (т.2, а.с.2), не спростовує зазначеного вище висновку, оскільки у такому випадку, підставою для призначення перевірки було звернення Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми, а не вимога головного інспектора державного нагляду.
Відтак, враховуючи, що статтею 2 Закону №877-V визначено обов`язкове дотримання, лише окремо визначених норм (серед яких у статті 6 - ч.3), а інші норми Закону №877-V застосовуються з урахуванням особливостей, визначених у спеціальному законодавстві, в якому визначено обов`язкове призначення перевірки за вимогою головного інспектора будівельного нагляду, зазначені вище доводи представника позивача суд не приймає до уваги.
Посилання представника позивача на те, що ніхто не зобов`язаний виконувати явно злочинні розпорядження чи накази, не приймається судом до уваги, оскільки предметом оскарження є не вимога головного інспектора будівельного нагляду, а наказ відповідача, доказів оскарження дій саме головного інспектора будівельного нагляду з приводу прийняття вимоги, суду не надано. В свою чергу відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами.
Посилання на те, що вимога головного інспектора будівельного нагляду не містила інформацію про ознаки порушення позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, як це передбачено ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 4 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, а тому не могла бути підставою для призначення перевірки, суд також не приймає до уваги, враховуючи наступне.
Дійсно згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підставою для проведення позапланової перевірки є, в тому числі вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом.
Відповідно до п. 4 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Тобто, вказаними нормами дійсно передбачено надіслання вимоги у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у той же час даними приписами не визначено обов`язкове зазначення таких ознак у самій вимозі. А відтак, не зазначення таких ознак у вимозі, на переконання суду, не може бути підставою для скасування оскаржуваного наказу, призначеного на підставі такої вимоги.
Крім того, як вже зазначено вище підстави для проведення позапланових перевірок визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вони були різними. Так, підставою для проведення позапланового заходу у період з 04.10.2017 по 17.10.2017 на об`єкті будівництва за адресою: м. Суми, вул. Г. Кондратьєва, 165/57 згідно з наказом про проведення позапланової перевірки №131- ОД від 04.10.2017 стало звернення Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради. Підставою для прийняття ж оскаржуваного наказу стала вимога головного інспектора будівельного нагляду (т.1, а.с.84,182).
При цьому, вказані накази, хоча і стосувалися одного ж того ж об`єкта будівництва, проте викладені факти, що стали підставами для призначення перевірки, на переконання суду, були різними.
Так, у зверненні Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради (т.1, а.с.181) зазначалося про необхідність провести перевірку наявності декларацій про початок виконання будівельних робіт та про законність проведення будівництва по вул. Г. Кондратьєва, 165/57 і 165/59 м. Суми. Як вбачається зі змісту судових рішень у справах №818/2049/17 та №№818/2048/17, саме за вказаним фактом і проводилась перевірка в 2017р. Про вказане свідчить і висновок, викладений в акті перевірки, на який йде посилання, зокрема у рішенні від 10.10.2018 у справі №818/2049/17.
У зверненні ж Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми Міністерства оборони України від 23.09.2019р. №1570 (т.1, а.с.116-117), (на яке міститься посилання у вимозі головного інспектора будівельного нагляду), хоч і йде посилання на перевірку, проведену в 2017р., однак, відмічено про самочинне будівництво на землях Міністерства оборони України та прохання провести перевірку за виявленим фактом самочинного будівництва.
Вказане підтверджує, що факти, викладені у зверненні Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, та у зверненні Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми Міністерства оборони України від 23.09.2019р. №1570, на яке міститься посилання у вимозі головного інспектора будівельного нагляду, були різними, що виключає порушення Управлінням ДАБК СМР норм законодавства, що регулює містобудівну діяльність.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини у справі та досліджені докази, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ прийнятий з дотриманням вимог Закону №877-V, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», наказ відповідає критеріям правомірності, визначених в ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а відтак, підстав для його скасування суд не вбачає, у зв`язку з чим суд вважає необхідним у задоволенні позову відмовити.
У зв`язку з тим, що у задоволенні позову відмовлено, розподіл судових витрат, понесених позивачем, відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 90, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255, 295, 297, п.15.5 Розділу VІІ Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 10.08.2020.

Суддя І.Г. Шевченко