Справа № 640/3427/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2020-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3427/19 Суддя (судді) першої інстанції: Вовк П.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючогосудді Бєлової Л.В.

суддів Сорочка Є.О. та Степанюка А.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 березня 2020 року з питань роз`яснення судового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково; визнано протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві в перерахунку пенсії ОСОБА_1 , з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення, а саме: щомісячної премії та надбавки за виконання особливо важливих завдань, у розмірах, зазначених у особовому рахунку, який надано Головному управлінню Пенсійного фонду України в м. Києві 24 січня 2019 року разом із заявою про перерахунок; зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві здійснити з 01 січня 2018 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі листа Управління поліції охорони в Київській області від 22 червня 2018 року № К-5зі та доданого до нього особового рахунку із включенням до складу (розміру) грошового забезпечення, з якого призначається (обчислюється) пенсія, щомісячної премії та надбавки за виконання особливо важливих завдань; у задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

17.03.2020 до Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 березня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, у якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та роз`яснити рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року.

Апелянт мотивує свої вимоги тим, що ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам законодавства та обставинам справи.

Згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Закон № 731-IX опубліковано 16 липня 2020 року. Відповідно, строки, які були продовжені у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби, закінчуються 06 серпня 2020 року.

Судом апеляційної інстанції ухвалою від 02 липня 2020 року встановлено строк десять днів, який обраховується з моменту отримання копії даної ухвали, але не раніше, ніж з дня закінчення карантину, запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID - 19, спричиненої коронавірусом SARS-Co V-2, протягом якого учасники справи можуть подати відзив на апеляційну скаргу разом з доказами його надсилання (надання) іншим учасникам справи та заперечення проти заяв і клопотань, якщо такі містяться в апеляційній скарзі.

Учасники справи не скористалися правом на продовження процесуального строку для подання відзиву на апеляційну скаргу.

У відповідності до ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 березня 2020 року, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

При цьому, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Вказана стаття КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

В свою чергу, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 27.02.2019 року у зразковій справі № 806/3265/17.

Зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення вбачається, що заявник просив суд першої інстанції роз`яснити постанову рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року шляхом зазначення, що обрахування додаткових видів грошового забезпечення повинно проводитися від окладів грошового забезпечення та окладів грошового утримання поліцейських Національної поліції відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», а не від неіснуючих окладів грошового утримання працівників міліції.

Тобто, зі змісту заяви про роз`яснення рішення суду вбачається, що підставою для звернення стало те, що відповідно до розрахунків при обрахуванні додаткових видів грошового забезпечення відповідачем застосовуються оклади грошового утримання працівників міліції, а не поліцейських Національної поліції.

Однак, колегія вважає, що постанова суду першої інстанції є чіткою, зрозумілою, містить мотиви задоволення позову та норми матеріального права, якими керувався суд при вирішенні спору, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння, а тому рішення суду першої інстанції не потребує додаткового роз`яснення.

Крім того, з обґрунтування заяви про роз`яснення судового рішення вбачається, що заявником чітко розуміється зміст постанови суду. Натомість, ним порушується питання про те, яким чином виконати судове рішення.

Відтак, фактично позивач у заяві просить роз`яснити спосіб та порядок виконання судового рішення, тобто вирішити питання, які не стосуються роз`яснення судового рішення в розумінні ст. 254 КАС України.

Заява позивача про роз`яснення судового рішення не містить посилань на те, що певні частини рішення суду першої інстанції викликають труднощі в їх розумінні.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та дотриманні норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для скасування оскаржуваного судового рішення колегія суддів не вбачає.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 254, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 березня 2020 року з питань роз`яснення судового рішення - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 березня 2020 року з питань роз`яснення судового рішення - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови підписано 07.08.2020.

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Є.О.Сорочко

А.Г.Степанюк