Справа № 160/8153/20
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2020-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 серпня 2020 року Справа 160/8153/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши у письмовому провадженні повторну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Караван-Дніпропетровськ» про відвід судді по справі №160/8153/20 за адміністративним позовом Дніпровської міської ради до Міського голови Дніпровської міської ради Філатова Бориса Альбертовича , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Товариство з обмеженою відповідальністю «Караван-Дніпропетровськ» про визнання незаконним та скасування розпорядження, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Кальник В.В.) перебуває адміністративна справа №160/8153/20 за позовною заявою Дніпровської міської ради до Міського голови Дніпровської міської ради Філатова Бориса Альбертовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Товариство з обмеженою відповідальністю «Караван-Дніпропетровськ» про визнання незаконним та скасування розпорядження від 13.10.2014 року № 545-р.

Чергове судове засідання по даній справі призначене на 17.08.2020 року.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

11.08.2020 року від Товариства з обмеженою відповідальністю «Караван-Дніпропетровськ» надійшла повторна заява про відвід судді, в обґрунтування якої вказано про наявність сумнівів у неупередженості судді та об`єктивності розгляду справи.

Дослідивши подану третьою особою заяву про відвід, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.3, 4, 8 ст. 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу; такому судді не може бути заявлений відвід. Суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною 11 ст. 40 КАС України встановлено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З огляду на вказані приписи, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.1 ст.36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Отже, головна мета відводу/самовідводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи; запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

За змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 суд у межах своїх повноважень має бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення Європейського суду з прав людини «Ветштайн проти Швейцарії»).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2009 року у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Розглянувши повторну заяву про відвід судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кальника В.В., судом встановлено, що повторна заява про відвід не містить інформації, що вказувала б на наявність визначених ст. 36 КАС України підстав для відводу головуючого у справі.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість повторно заявленого відводу та наявність підстав, визначених ст.ст. 31, 40 КАС України, для передачі заяви іншому складу суду для вирішення питання про відвід судді.

Керуючись ст.ст. 31, 36-41, 236, 293, 295, 297 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Передати повторну заяву про відвід для вирішення по суті у порядку ч. 4 ст. 40 КАС України іншому складу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кальник