Справа № 420/7928/19
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2020-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 серпня 2020 р.м.ОдесаСправа № 420/7928/19

Головуючий в І інстанції: Токмілова Л.М.

Дата та місце ухвалення рішення: 08.04.2020 р.

м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді - доповідача - Шеметенко Л.П.

судді - Стас Л.В.

судді - Турецької І.О.

за участю: секретаря - Коваль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2020 року по справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкту,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2019 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області звернулось до суду з адміністративним позовом до Державного підприємства Одеський авіаційний завод, в якому просило застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівель бази відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства «Одеський авіаційний завод», яка розташована за адресою: 67840, Одеська область, Овідіопольський район, с. Молодіжне, вул. Берегова, 3, шляхом відключення за допомогою фахівців енергопостачальних організацій вищевказаних будівель бази відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків наданих в акті перевірки №114 від 08.10.2019 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки № 114 від 08.10.2019 року за номерами: 1-26,28-32.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за наслідками проведення позапланової перевірки бази відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства "Одеський авіаційний завод" з питань додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки було виявлено ряд порушень приписів Кодексу цивільного захисту, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 року та інших чинних нормативно-правових актів, норм і правил у сфері пожежної та техногенної безпеки, які є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей.

Позивач посилався на те, що подальша експлуатація бази відпочинку з виявленими порушеннями створює реальну та невідворотну загрозу життю і здоров`ю людей. Не усунення виявлених порушень прямо впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає на забезпечення безпеки експлуатації об`єкта, безпеки відпочивальників та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами пожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі; на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації тощо.

З огляду на зазначене, позивач вбачає необхідність вжиття судом заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель бази відпочинку «Авіаремонтник» ДП «Одеський авіаційний завод».

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 08.04.2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Державне підприємство «Одеський авіаційний завод» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилався на порушення судом першої інстанції при розгляді справи положень ст. 205 КАС України, що виразилось в одноособовому розгляді справи за відсутності сторін по справі, без повідомлення відповідача про розгляд справи в письмовому провадженні.

Апелянт зазначає, що ним 12.03.2020 року було подано до суду першої інстанції клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із укладенням мирової угоди по справі, а також 17.03.2020 року - друге клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантину, однак, незважаючи на зазначене, суд, проігноруючи вказані клопотання, здійснив розгляд справи в письмовому провадженні.

Також апелянт посилався на порушення судом першої інстанції норм ст.ст. 183, 194 КАС України, що виразилось у не постановленні судом жодної з ухвал, передбаченої ч. 3 ст. 183 КАС України та зазначенні у рішенні про подання позивачем клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, тоді як позивачем у даній справі було подано клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Апелянт вважає, що судом першої інстанції не досліджено належним чином обставини справи, оскільки текст рішення частково відтворений з іншого судового рішення, та не надано належної оцінки доказам, наданим Державним підприємством «Одеський авіаційний завод», зокрема, акту № 30 від 03.03.2020 року. При цьому, на думку апелянта акт перевірки № 114 від 08.10.2019 року частково суперечить акту № 30, яким зафіксовано меншу кількість порушень.

Щодо порушення судом першої інстанції норм матеріального права відповідач зазначив, що акт перевірки № 114 від 08.10.2019 року в частині опису виявлених порушень вимог законодавства містить 33 найменування порушень, тоді як в частині переліку питань щодо проведення заходу державного нагляду лише на 29 питань була надана негативна відповідь. Відповідач вважає, що деякі пункти в описі виявлених порушень не відповідають дійсно встановленим самим позивачем обставинам, оскільки по деяких пунктах Правил пожежної безпеки в Україні та Кодексу цивільного захисту України взагалі не здійснювалась перевірка, а по іншим пунктам Переліком питань щодо проведення заходу державного нагляду встановлено відсутність порушень. На думку відповідача, фактично позивачем встановлено лише 13 порушень, однак судом першої інстанції не досліджено чи несуть ці порушення загрозу життю і здоров`ю людей.

Також апелянт посилався на порушення процедури проведення перевірки, зазначаючи, що відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку. В свою чергу, відповідач вважає, що позапланова перевірка бази відпочинку «Авіаремонтник» була здійснена у неробочий час, оскільки на момент проведення перевірки база відпочинку була закрита та не експлуатувалась. Зважаючи на зазначене апелянт вважає, що докази отримані з порушенням встановленої законом процедури не можуть бути прийняті до уваги судом.

Крім цього, відповідач посилався на те, що у порушення вимог статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на адресу державного підприємства не надходило посвідчення (направлення) про проведення перевірки, а відтак відповідач не був ознайомлений з підставами проведення перевірки. З огляду на зазначене керівник підприємства не був присутнім при проведенні перевірки та нікого не уповноважував бути присутнім під час проведення вказаного заходу. Також апелянт посилався на те, що на адресу підприємства не надходив припис про усунення порушень від 08.10.2019 року № 105.

Щодо вимоги позивача про відключення будівель бази відпочинку від джерел електропостачання, обмеження до них доступу, відповідач зазначив, що задоволення вказаної вимоги створить перешкоди для забезпечення бази належною охороною, що, в свою чергу, створить передумови для розкрадання державного майна.

З огляду на все вищевикладене апелянт вважає, що в даному випадку відсутні підстави для задоволення позовних вимог Головного управління ДСНС в Одеській області.

Позивачем не подано відзив на апеляційну скаргу Державного підприємства «Одеський авіаційний завод».

Відповідно до ст.229 КАС України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Державне підприємство «Одеський авіаційний завод» (код за ) зареєстровано за юридичною адресою: 65121, м. Одеса, пр-т Небесної сотні 32-А. Основним видом діяльності вказаного підприємства за КВЕД є 30.30 Виробництво повітряних і космічних літальних апаратів, супутнього устаткування.

Підприємство має відокремлені підрозділи юридичної особи, а саме: філію «База відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства «Одеський авіаційний завод», код ЄДРПОУ ВП: 35179055, місцезнаходження ВП: 67840, Одеська область, Овідіопольський район, село Молодіжне, вул. Берегова, будинок 3.

У період з 07.10.2019 року по 08.10.2019 року відповідно до наказу ГУ ДСНС України в Одеській області № 301 від 19.08.2019 року «Про проведення позапланової перевірки» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 164 від 16.09.2019 року Овідіопольським районним сектором ГУ ДСНС України в Одеській області здійснено позапланову перевірку бази відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» (місцезнаходження: 67840, Одеська область, Овідіопольський район, село Молодіжне, вул. Берегова, 3) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами проведення перевірки складено акт №114 від 08.10.2019 року.

В акті перевірки зафіксовано порушення вимог Кодексу цивільного захисту України та Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1417 від 30.12.2014 року (далі - ППБУ), а саме:

1. п. 2 розділ II ППБУ - керівник підприємства не визначив обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, не призначено відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту;

2. пункт 3 розділу II ППБУ - на об`єкті відповідним документом не встановлений протипожежний режим, який включає: порядок утримання шляхів евакуації; визначення спеціальних місць для куріння; порядок застосування відкритого вогню; порядок використання побутових нагрівальних приладів; порядок проведення тимчасових пожежонебезпечних робіт; правила проїзду та стоянки транспортних засобів; порядок відключення від мережі електроживлення обладнання тавентиляційних систем у разі пожежі; порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи; порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів; порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту; порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок; порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння; послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки;

3. пункт 7 розділу II ППБУ - у приміщеннях на видимих місцях біля телефонів не вивішено таблички із зазначенням номера телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

4. пункт 8 розділ ІІ ППБУ - територія об`єкта, а також будинки, споруди, приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

5. пункт 10 розділу ІІ ППБУ - для працівників охорони (сторожів) не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі. Працівник охорони не має списку посадових осіб об`єкта із зазначенням їх місць проживання, службових, домашніх (мобільних) телефонів;

6. пункт 16 розділу II ППБУ - посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

7. пункт 20 розділу II ППБУ - не заборонено приступати до роботи особам, які не пройшли навчання, протипожежного інструктажу і перевірки знань з питань пожежної безпеки;

8. пункт 1.10 глави 1 розділу III - на території об`єкта не забезпечено освітлення зовнішніх пожежних драбин, протипожежного обладнання, входів до будинків та споруд;

9. пункт 1.19 глави 1 розділу III - керівник об`єкта своїм розпорядчим документом не визначив спеціальні місця для куріння, які необхідно позначити відповідним знаком або написом, і місця, де встановлюють урну або попільницю з негорючих матеріалів;

10. пункт.2.5, пункт.2.6 розділу III ППБУ - не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати), які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

11. п. 2.27 розділ III ППБУ - двері на шляхах евакуації не відчиняються в напрямку виходу з будівель (приміщень);

12. п. 2.31; п.2.32 розділу III ППБУ - сходові клітки, внутрішні сходи, проходи та інші шляхи евакуації не обладнано евакуаційним освітленням із світловим покажчиком «Вихід»;

13. п.2.33 розділу III ППБУ - для об`єктів IV та V категорій складності згідно з ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91 «Пожарная безопасность. Общие требования»;

14. п. 2.37 розділ III ППБУ - шляхи евакуації захаращені меблями, обладнанням, різними матеріалами;

15. пункт 1.17 глави 1 розділу IV - електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати не встановлені на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

16. пункт 1.18 глави 1 розділу IV - допускається використання пошкоджених розеток, відгалужувальних та з`єднувальних коробок, вимикачів та інших електровиробів;

17. пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ - замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не проводиться згідно вимог 1 раз на 2 роки;

18. пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - будівлі, не забезпечено пристроями захисту будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

19. пункт 1.4 глави 1 розділу IV - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюються за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

20. пункт 1.8 глави 1 розділу IV - допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж на будівлі;

21. пункт 1.16 глави 1 розділу IV - електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки).

22. пункт 1.2 глави 1 розділу V - будинки, приміщення та споруди не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

23. підпункт 5 пункт 2.1 глави 2 розділу V - пожежні резервуари (водойми) та їх обладнання не захищені від замерзання води;

24. підпункт 9 пункту 2.1 глави 2 розділу V - біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм не встановлені покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми;

25. пункт 3.11 глави 3 розділу V - недоукомплектовано засоби пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, згідно норм, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири 2 шт.

26. пункт 3.12 глави 3 розділу V - не в повному обсязі на пожежних щитах (стендах) не вказано їх порядкові номери та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів. Порядковий номер пожежного щита вказують після літерного індексу «ПЩ»;

27. пункт 3.18 глави 3 розділу V - на вогнегасниках, які експлуатуються, відсутні облікові (інвентарні) номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації;

28. пункт 3.10 розділ V ППБУ - не здійснено експлуатацію вогнегасників відповідно до вимог Типових норм належності вогнегасників;

29. пункт 3.10 розділ V ППБУ - не забезпечено вогнегасники раструбами;

30. пункт 2 частини 1 статті 20 КЦЗУ - працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту;

31. пункт 8 частини 1 статті 20 КЦЗУ - не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі, правилам техногенної безпеки;

32. пункт 4 частини 1 статті 20 КЦЗУ - не організовано та не здійснено евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій;

33. пункт 3 частини 1 статті 20, ст. 40 КЦЗУ - не встановлено інформаційно-довідкові куточки щодо дій у разі виникнення надзвичайних ситуацій або інших нестандартних подій у побуті.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що примірник вказаного акту із зазначенням виявлених порушень, отримано 08.10.2019 року начальником філії «База Відпочинку «Авіаремонтник» Шалагіним О.В. особисто, що підтверджується наявним підписом в примірнику акту.

Виявлення вказаних порушень стало підставою для звернення Головного управління ДСНС України в Одеській області до адміністративного суду з позовом до ДП «Одеський авіаційний завод» про застосування заходів реагування.

Колегія суддів, переглянувши справу в апеляційному порядку в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, доводи учасників справи, вважає, що наявні підстави для часткового задоволення позовних вимог Головного управління ДСНС України в Одеській області, з огляду на наступне.

Згідно ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Частина 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.

При цьому, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 КЦЗ України).

Таким чином, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області наділено правом звернення до суду з позовом про вжиття заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств та об`єктів.

Звертаючись з позовом до суду першої інстанції, позивач посилався на те, що виявлені в ході проведення перевірки порушення, зокрема, за номерами 1-26, 28-32, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, а їх неусунення несе ризик виникнення надзвичайної ситуації або пожежі, у зв`язку з чим зазначав про необхідність вжиття відповідних заходів реагування.

Досліджуючи наведені Головним управлінням ДСНС України в Одеській області підстави для звернення з позовом про застосування заходів реагування, колегія суддів враховує, що таке звернення обумовлено, перш за все, наявністю загрози життю та здоров`ю людей до усунення відповідачем порушень пожежної безпеки.

Як вже зазначалось вище, в ході проведення Овідіопольським районним сектором ГУ ДСНС України в Одеській області позапланової перевірки бази відпочинку «Авіаремонтник» щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, було встановлено 33 порушення пожежної та техногенної безпеки.

З матеріалів справи встановлено, що відповідач не заперечував виявлені факти порушень та, фактично погодившись із ними, вживав заходи щодо усунення вказаних порушень.

Суд першої інстанції, вирішуючи справу, посилався на те, що доказів усунення виявлених порушень частково або в повному обсязі станом на момент розгляду справи відповідачем не надано. Колегія суддів вважає, що вказаний висновок суду не відповідає обставинам справи та свідчить про неналежне дослідження наданих сторонами доказів по справі, з огляду на наступне.

З наданих відповідачем доказів, зокрема, листа ДП «Одеський авіаційний завод» від 21.02.2020 року № 547/ГВ, адресованого начальнику Овідіопольського районного сектору ГУ ДСНС України в Одеській області Федькалову М.М., вбачається, що відповідач у лютому 2020 року звернувся до Овідіопольського районного сектору ГУ ДСНС України в Одеській області з проханням провести позапланову перевірку стану техногенної та пожежної безпеки бази відпочинку «Авіаремонтник» після усунення недоліків, виявлених при перевірці стану техногенної та пожежної безпеки 07-08 жовтня 2019 року.

За наслідками проведення у період з 02.03.2020 року по 03.03.2020 року позапланового заходу державного нагляду бази відпочинку «Авіаремонтник» ДП «Одеський авіаційний завод», складено акт № 30, з якого вбачається, що позивачем дійсно було усунено частину виявлених в ході попереднього планового заходу порушень. Неусуненими станом на початок березня 2020 року залишились наступні порушення:

1. пункт 16 розділу II ППБУ - посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

2. пункт.2.5, пункт.2.6 розділу III ППБУ - не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати), які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

3. п. 2.31; п. 2.32 розділу III ППБУ - сходові клітки, внутрішні сходи, проходи та інші шляхи евакуації не обладнано евакуаційним освітленням із світловим покажчиком «Вихід»;

4. пункт 1.17 глави 1 розділу IV - допускається встановлення електророзеток, вимикачів, перемикачів на горючі основи;

5. пункт 1.18 глави 1 розділу IV - допускається використання пошкоджених розеток;

6. пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ - замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не проводиться відповідно до вимог;

7. пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - будівлі, не забезпечено пристроями захисту будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

8. пункт 1.4 глави 1 розділу IV - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюються за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

9. пункт 1.8 глави 1 розділу IV - допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж на будівлі;

10. пункт 1.16 глави 1 розділу IV - електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки).

11. пункт 1.2 глави 1 розділу V - будинки, приміщення та споруди не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

12. пункт 3.10 розділ V ППБУ - не здійснено експлуатацію вогнегасників відповідно до вимог Типових норм належності вогнегасників;

13. пункт 3.10 розділ V ППБУ - не забезпечено вогнегасники раструбами;

14. пункт 2 частини 1 статті 20 КЦЗУ - працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту;

15. пункт 8 частини 1 статті 20 КЦЗУ - не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі, правилам техногенної безпеки;

16. пункт 3 частини 1 статті 20, ст. 40 КЦЗУ - не встановлено інформаційно-довідкові куточки щодо дій у разі виникнення надзвичайних ситуацій або інших нестандартних подій у побуті.

Таким чином, 16 порушень, виявлених попередньою перевіркою залишись неусуненими, при цьому більшість з вказаних порушень створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно вимог пункту 24 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Згідно вимог пункту 25 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.

Також розділом 4 Класифікатору встановлено, що надзвичайна ситуація техногенного характеру - це порушення нормальних умов життя та діяльності людей на окремій території чи об`єкті на ній або на водному об`єкті унаслідок транспортної аварії (катастрофи), пожежі, вибуху, аварії з викиданням (загрозою викидання) небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин, раптового руйнування споруд; аварії в електроенергетичних системах, системах життєзабезпечення, системах телекомунікацій, на очисних спорудах, у системах нафтогазового промислового комплексу, гідродинамічних аварій тощо.

Відповідно до пункту 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Згідно з вимогами пункту 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Слід зазначити, що з аналізу вказаних приписів чинного законодавства вбачається, що настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

В даному випадку обґрунтованими є доводи позивача про те, що не усунення виявлених перевіркою порушень прямо впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю і здоров`ю людей, оскільки наявність вказаних порушень впливає на забезпечення безпеки роботи об`єкту, безпеки співробітників та відпочиваючих у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; а також на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі, на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідацію її наслідків, на своєчасну евакуації людей та їх захист від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 55 КЦЗ України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Колегія суддів враховує, що захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкта є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Неусунені відповідачем порушення є, на думку колегії суддів, суттєвими та створюють серйозну небезпеку, з огляду на те, що відсутність належно обладнаної системи пожежного захисту, яка має на меті, в тому числі, раннє виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги може призвести до сповільнення процесу евакуації людей при пожежі та пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей. Не обладнання сходових клітки, внутрішніх сходів, проходів та інші шляхів евакуації освітленням із світловим покажчиком «Вихід» також може призвести до сповільнення процесу евакуації людей при пожежі.

В свою чергу прямі попадання блискавки, використання пошкоджених розеток; встановлення електророзеток, вимикачів, перемикачів на горючі основи, не здійснення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, не здійснення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, улаштування та експлуатація тимчасових електромереж на будівлі може призвести до безпосереднього виникнення пожежі.

Не проведення вогнезахисної обробки дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати), які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, у разі виникнення пожежі, сприятиме її швидкому поширенню та зменшенню часу на евакуацію людей.

Тобто вказані порушення не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку.

Колегія суддів приходить до висновку, що виявлені порушення вимог пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх не усунення може призвести до невиправних наслідків - до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю, а тому в даному випадку є підстави для вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Посилання відповідача на невідповідність відомостей, вказаних у Переліку питань щодо проведення заходу державного нагляду (контролю) акту перевірки відомостям щодо наявності порушень згідно розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту перевірки від 08.10.2019 року, колегія суддів вважає необґрунтованими та не приймає до уваги, з огляду на наступне.

Згідно частини 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17.01.2019 року № 22, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 21.01.2019 року за № 73/33044, було затверджено уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та інших форм розпорядчих документів

Як встановлено судом апеляційної інстанції, Головним управлінням ДСНС в Одеській області за наслідками проведення перевірки був складений акт, який відповідає затвердженій формі, та в якому міститься детальний опис виявлених порушень вимог законодавства, допущених ДП «Одеський авіаційний завод». Саме у вказаному розділі акту містяться відомості щодо встановлених в ході перевірки порушень, які підлягають дослідженню в рамках розгляду питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів реагування.

Некоректне заповнення інших розділів акту перевірки не може бути підставою для висновку про відсутність порушень вимог чинного законодавства.

Крім того, частиною 6 статті 7 передбачено, що якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

В даному випадку з матеріалів справи встановлено, що при підписанні акта перевірки від 08.10.2019 року, уповноваженою особою суб`єкта господарювання не висловлено зауважень щодо оформлення акта перевірки, а також щодо інформації, яка в ньому зазначена, в тому числі і щодо виявлених порушень.

Як вже зазначалось вище, станом на момент розгляду справи судом першої інстанції, матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про повне усунення порушень, встановлених актом перевірки. Такі ж докази відсутні і на час розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Вказане свідчить про наявність підстав для вжиття заходів реагування, шляхом повного зупинення експлуатації об`єкту: Бази відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства «Одеський авіаційний завод», розташованого за адресою: 67840, Одеська область, Овідіопольський район, село Молодіжне, вул. Берегова, будинок 3.

В свою чергу, звертаючись з позовом до суду першої інстанції ГУ ДСНС України в Одеській області посилалось на необхідність повного зупинення експлуатації бази відпочинку «Авіаремонтник» до усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 08.10.2019 року № 114 під номерами 1-26,28-32. Однак, зважаючи на часткове усунення відповідачем порушень, виявлених в ході проведення з 07.10.2019 року по 08.10.2019 року позапланової перевірки, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог позивача, зокрема, про наявність підстав для повного зупинення експлуатації об`єкту: Бази відпочинку «Авіаремонтник» до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки № 114 від 08.10.2019 року під номерами 6, 10, 12, 15-22, 28-33.

Щодо пропорційності заходу реагування, колегія суддів вважає зазначити, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом використання приміщення. Зазначене, на думку колегії суддів, свідчить про співмірність заходу реагування, який просить вжити позивач наслідкам його застосування.

Посилання відповідача на те, що відключення будівель бази відпочинку від джерел електропостачання, обмеження до них доступу, створить перешкоди для забезпечення бази належною охороною, що, в свою чергу, створить передумови для розкрадання державного майна, колегія суддів не приймає до уваги, з огляду на те, що життя людини є найвищою цінністю, а керівник підприємства не позбавлений можливості вжиті інші належні заходи для схоронності майна та запобіганню його розкраданню.

Колегія суддів наголошує, що вжиття заходів реагування в першу чергу спрямоване на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення суб`єктом господарювання виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті підвищеної небезпеки.

Твердження відповідача, в якості підстав для відмови у задоволенні позовних вимог, на порушення процедури проведення Головним управлінням ДСНС в Одеській області проведення перевірки в частині не направлення на адресу державного підприємства посвідчення (направлення) про проведення перевірки, що позбавило керівника підприємства бути присутнім під час проведення перевірки, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Згідно із частиною 3 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

З матеріалів справи встановлено, що посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 16.09.2019 року № 164 було пред`явлено для ознайомлення начальнику філії «База відпочинку «Авіаремонтник» ДП «Одеський авіаційний завод» Шагаліну О.В. 07.10.2019 року, перед початком перевірки, що підтверджується його підписом у наданій копії посвідчення.

Чинним законодавством не передбачено обов`язку контролюючого органу заздалегідь надсилати посвідчення на проведення позапланового заходу на адресу суб`єкта господарювання.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що порушень ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» при проведенні перевірки бази відпочинку позивачем допущено не було.

Крім того, з акту перевірки вбачається, що зазначена вище особа - начальник філії «База відпочинку «Авіаремонтник» ДП «Одеський авіаційний завод» Шагалін О.В . був присутній під час здійснення позапланового заходу контролю (нагляду), про що свідчить його підпис в акті перевірки та отримав один примірник акту.

Таким чином, позапланова перевірка відокремленого підрозділу ДП «Одеський авіаційний завод» - бази відпочинку «Авіаремонтник» була здійснена у присутності уповноваженої особи суб`єкта господарювання, що також свідчить про відсутність порушення процедури проведення позапланового заходу контролю.

Стосовно посилань апелянта на проведення позапланової перевірки у неробочий час, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Слід зазначити, що режим роботи, тривалість робочого часу і часу відпочинку встановлюються роботодавцем самостійно у правилах внутрішнього трудового розпорядку або у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, встановлених чинним законодавством.

З аналізу положень зазначеної статті слідує, що заходи державного нагляду (контролю) не можуть проводитись у святкові або вихідні дні, якщо режим роботи суб`єкта господарювання не передбачає його роботи в такі дні.

В акті перевірки № 114 від 08.10.2019 року вказано, що позапланова перевірка бази відпочинку «Авіаремонтник» була розпочата 07.10.2019 року о 15:00 год. та завершена 08.10.2019 року о 16:45 год., тобто у робочі дні (понеділок, вівторок) та у робочий час.

Доказів протилежного відповідачем не надано.

В свою чергу, посилання відповідача на те, що на момент проведення перевірки база відпочинку була закрита та не експлуатувалась колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на те, що у такому разі перевірка проведена бути не могла через неможливість доступу посадових осіб Головного управління ДСНС України в Одеській області до об`єкта перевірки.

Однак, в даному випадку посадові особи позивача були допущені до приміщень бази відпочинку та здійснювали їх обстеження, при проведенні перевірки був присутній начальник філії - бази відпочинку «Авіаремонтник», який будь-яких зауважень з цього приводу не висловлював.

Крім того, колегія суддів враховує, що повторна перевірка після усунення порушень, виявлених в ході попередньої перевірки (07.10.2019 року-08.10.2019 року) на прохання самого відповідача - ДП «Одеський авіаційний завод» була проведена Овідіопольським районним сектором ГУ ДСНС України в Одеській області у період з 02.03.2020 року по 03.03.2020 року, не у літній період. Посадовим особам позивача також було забезпечено доступ до приміщень об`єкта перевірки без будь-яких перешкод.

З огляду на все вищевикладене колегія суддів вважає, що позивачем не було допущено порушення порядку проведення позапланового заходу державного нагляду бази відпочинку «Авіаремонтник» ДП «Одеський авіаційний завод».

В свою чергу, в поданій апеляційній скарзі апелянт посилався на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Так апелянт вважає, що судом першої інстанції неналежно досліджено обставини справи, з огляду на фактичне відтворення тексту іншого рішення, постановленого Львівським окружним адміністративним судом 10.02.2020 року, із зазначенням іншого позивача по справі - Головного управління ДСНС у Львівській області.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що дійсно по тексту рішення судом першої інстанції, при дослідженні повноважень позивача та його права на звернення до суду з даним адміністративним позовом, кілька разів зазначено позивачем у справі Головне управління ДСНС у Львівській області і вказане не було виправлено шляхом постановлення ухвали про виправлення описки.

Також апелянт посилався на порушення судом першої інстанції при розгляді справи положень ст. 205 КАС України, що виразилось в одноособовому розгляді справи за відсутності сторін по справі, без повідомлення відповідача про розгляд справи в письмовому провадженні.

Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09.01.2020 року було відкрито провадження у справі № 420/7928/19 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкту за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 04.02.2020 року.

Сторони по справі були належним чином повідомлені про дату, час та місце підготовчого судового засідання, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Однак, сторони у підготовче судове засідання, призначене на 04.02.2020 року не з`явились, у зв`язку з чим наступне підготовче засідання було призначене на 04.03.2020 року.

04.03.2020 року представником відповідача було подано клопотання про продовження строку підготовчого засідання, яке ухвалою суду від 04.03.2020 року було задоволено. Підготовче засідання у справі відкладено на 18.03.2020 року.

12.03.2020 року представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з направленням на адресу позивача листа № 19/26-ЗГДЛ від 03.03.2020 року з приводу укладення мирової угоди по даній справі.

17.03.2020 року відповідачем подано до суду першої інстанції додаткове клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтоване запровадженням на всій території України з 12.03.2020 року карантину.

18.03.2020 року представником Головного управління ДСНС України в Одеській області було подано до Одеського окружного адміністративного суду клопотання про розгляд справи, призначеної на 18.03.2020 року, без участі представника позивача, за наявними у справі матеріалами.

Згідно довідки про нездійснення фіксування підготовчого засідання по справі №420/7928/19 за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у підготовче засідання по справі, призначене на 18.03.2020 року сторони не з`явились. Також у довідці вказано, що суд вирішив закрити підготовче провадження та надалі продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.

При цьому, у порушення вимог статті 183 КАС України, за результатами підготовчого засідання, суд не прийняв жодне судове рішення (ухвалу), передбачене цієї статтею, зокрема і не постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Статтею 166 КАС України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, Кодексом адміністративного судочинства України надано учасникам справи право подавати до суду заяви та клопотання, тоді як процесуальним обов`язком суду є їх розгляд та вирішення у встановленому порядку, або прийняття іншого передбаченого цим Кодексом процесуального судового рішення.

Однак, в даному випадку судом першої інстанції взагалі не були розглянуті подані представником відповідача клопотання про відкладення розгляду справи, чим порушено, на думку колегії суддів, норми процесуального права.

При цьому, слід зазначити, що згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року, з 12 березня 2020 року до 11 травня 2020 року на усій території України запроваджено карантин.

В свою чергу, загальновизнано, що коронавірусна інфекція (COVID-19, SARS-CoV-2) є надзвичайною обставиною, а введення карантину на всій території України - відноситься до непереборної обставини, яка може дійсно унеможливити участь особи у судовому засіданні, тобто може бути визнана поважною причиною неявки у судове засідання.

Згідно ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Частиною 4 цієї статті визначено, що за клопотанням сторони та з урахуванням обставин справи суд може відкласти її розгляд у випадку, визначеному пунктом 3 частини третьої цієї статті.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Колегія суддів вважає, що в даному випадку, у порушення вимог ст. 183 КАС України судом першої інстанції не було призначено справу до судового розгляду по суті та не враховано наявності клопотань відповідача про відкладення розгляду справи, які беззаперечно свідчили про намір відповідача скористатись наданим йому ст. 44 КАС України правом взяти участь у розгляді справи.

Вирішуючи справу в порядку письмового провадження, суд першої інстанції посилався у рішенні на ч. 9 ст. 205 КАС України, згідно якої суд має право розглянути справу у письмовому провадженні, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції помилково застосовано вказану норму процесуального закону, з огляду на те, що її застосуванню повинно передувати призначення справи до розгляду у судовому засідання та повідомлення учасників справи про дату, час та місце такого розгляду. І лише у разі неявки у таке судове засідання учасників справи, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, а також у разі відсутності перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.

Як вже встановлено судом апеляційної інстанції, у даному випадку судом першої інстанції розгляд справи по суті не призначався, сторони по справі не були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а тому у суду першої інстанції не було підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження.

Зазначене порушення вимог процесуального закону призвело до позбавлення права відповідача взяти участь у розгляді справи, брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, надати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, зокрема, є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Пунктом 3 частини 3 цієї статті визначено, що порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

З огляду на встановлення в ході апеляційного розгляду справи допущення судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення порушення норм процесуального права, що є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, а також встановлення неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення суду та прийняття нового рішення про часткове задоволення позовних вимог Головного управління ДСНС України в Одеській області, з огляду на наявність підстав для вжиття заходів реагування.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» - задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2020 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області - задовольнити частково.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» (, юридична адреса: 65121, Одеська область, м. Одеса, проспект Небесної Сотні, будинок 32-А), у вигляді повного зупинення експлуатації будівель бази відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства «Одеський авіаційний завод», яка розташована за адресою: 67840, Одеська область, Овідіопольський район, с. Молодіжне, вул. Берегова, 3, шляхом відключення за допомогою фахівців енергопостачальних організацій вищевказаних будівель бази відпочинку «Авіаремонтник» Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків зазначених в акті перевірки №114 від 08.10.2019 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки № 114 від 08.10.2019 року за номерами: 6, 10, 12, 15-22, 28-32.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення постанови в повному обсязі безпосередньо до Верховного Суду.

Судове рішення складено у повному обсязі 07.08.2020 р.

Суддя - доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька