Справа № 420/6807/20
Суддя: Балан Я.В.
Дата ухвалення: 2020-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6807/20
УХВАЛА

10 серпня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Балан Я.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернулась ОСОБА_1 до Південного управління у м. Одесі ГУ ДПС в Одеській області, Головного управління ДФС в Одеській області про:

визнання протиправним та скасування рішення про застосування штрафних фінансових санкцій та нарахування пені за сплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за № від 18 травня 2020 року, прийнятого уповноваженою особою ГУ ДПС в Одеській області в.о. начальника Південного управління у м. Одесі ГУ ДПС в Одеській області Петручек Т;

визнання протиправним та скасування рішення про застосування штрафних фінансових санкцій та нарахування пені за сплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за № від 18 травня 2020 року, прийнятого уповноваженою особою ГУ ДПС в Одеській області в.о. начальника Південного управління у м. Одесі ГУ ДПС в Одеській області Петручек Т;

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 27 липня 2020 року, вищевказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем.

05 серпня 2020 року, через канцелярію Одеського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява (вх.№30503/20 від 05.08.2020р.) та заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду (вх.№30502/20 від 05.08.2020р.).

Розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 від 05 серпня 2020 року, суд дійшов висновку, що недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 27 липня 2020 року - усунуті частково.

Зокрема, як вбачається з матеріалів позовної заяви, оскаржувані рішення отримані ОСОБА_1 - 03 червня 2020 року. На підтвердження даного факту позивачем надано копію конверту. До суду позивач звернулась - 23 липня 2020 року, тобто з пропуском встановленого законодавством десятиденного строку на оскарження рішень податкового органу щодо сплати ЄСВ.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду ОСОБА_1 , зазначено, що 2 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30 березня 2020 року « 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)». Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких актів КМУ» від 17 червня 2020 року за №500, встановлено карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2 та етапів послаблення протиепідемічних заходів з 12 березня 2020 року по 31 липня 2020 року.

На думку ОСОБА_1 , дані причини є поважними причинами пропуску строку звернення з позовною заявою до суду. Інших поважних причин пропуску строку звернення до суду позивачем - не наведено.

Оцінюючи доводи, наведені позивачем для поновлення строку звернення до суду, суд зазначає, що поважними причинами пропуску цього строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, і мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися - не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що 04 травня 2020 року, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №343, якою затверджено зміни, що вносяться до актів Кабінету Міністрів України, зокрема, Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України № 291 від 22 квітня 2020 року, №313 від 29 квітня 2020 року та № 332 від 4 травня 2020 року.

Постанова КМУ №343 від 04 травня 2020 року, набрала чинності з 11 травня 2020 року. Пом`якшення, які визначені вказаною Постановою КМУ №343 від 04 травня 2020 року з 11 травня, впроваджуються на умовах адаптивного карантину.

Крім того, з 11 травня 2020 року, дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

ОСОБА_1 жодним чином не обґрунтувала, яким чином запровадження карантину вплинуло на можливість своєчасного її звернення до суду та зволікання зі зверненням аж до 23 липня 2020 року.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» роз`яснив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Верховного Суду від 04.10.2019 року по справі №805/3080/18-а.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, позивачеві належить звернутися до суду з іншою заявою про поновлення процесуального строку звернення до суду вказавши інші, поважні причини його пропуску та надавши відповідні докази на підтвердження поважності причин.

Також, відповідно до п.8 ч.1 статті 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно статті 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

ОСОБА_1 , звертає позовні вимоги до Головного управління ДПС в Одеській області, проте у прохальній частині позовної заяви просить суд визнати протиправними та скасувати рішення в.о. начальника Південного управління у м. Одесі ГУ ДПС в Одеській області Петручек Т.

Враховуючи вищевикладене, позивачу належить визначитися з суб`єктом до якого звернуто позовні вимоги та вірно зазначити відповідача по справі.

Суд зазначає, що інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі.

Належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного - направляється сторонам, та саме за поданим належним чином оформленим позовом, суд вирішує питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд роз`яснює, що недоліки позовної заяви необхідно усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України та його копій відповідно до кількості учасників справи, заяви про поновлення процесуального строку звернення до суду вказавши інші, поважні причини його пропуску та надавши відповідні докази на підтвердження поважності причин.

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись ст.ст.2, 79, 94, 121, 132, 133, 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) - продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви по адміністративній справі №420/6807/20.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання копії ухвали про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви позивачем.

В іншому випадку позов буде повернутий позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею в порядку ст. 256 КАС України та відповідно до ст.294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя Балан Я.В.