Справа № 240/8906/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2020 року м. Житомир справа № 240/8906/20

категорія 102010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Громадської організації "Проти придурків та ідіотів", про визнання протиправним та скасування рішення, визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , у якій він просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, оформлене листом від 03.06.2020 за №1006-3-20/1/928/20, щодо розгляду звернень ОСОБА_1 від 18.05.2020;

- визнати бездіяльність Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області щодо розгляду звернень ОСОБА_1 від 18.05.2020;

- зобов`язати Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області розглянути звернення ОСОБА_1 від 18.05.2020 в установленому законом порядку.

В обґрунтування позову зазначає, що відповідач не надав жодної відповіді на питання, вказані у зверненні, що свідчить про порушення відповідачем права ОСОБА_1 на розгляд звернення й надання обґрунтованої відповіді, визначеного ст. 40 Конституції України, та вказує на те, що заява ОСОБА_1 об`єктивно і всебічно не перевірялася. Для відновлення порушеного права позивач просить зобов`язати відповідача розглянути звернення від 18.05.2020 в установленому законом порядку.

Ухвалою від 22.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, яка розглядається, за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні без повідомлення учасників справи.

На адресу суду від відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що позивач, подаючи повторну заяву від 18.05.2020 з тим самим змістом, що заява від 23.04.2020 (відповідь надана 28.04.2020 вих. № 1006-3-18/819/20), не зазначив додаткові відомості про об`єкт будівництва та не вказав, що саме йому незрозуміло з наданих раніше роз`яснень та на що Управлінню необхідно звернути увагу, надаючи чергову відповідь.

У відповіді на відзив позивач просить відхилити вимоги відзиву. Вказує, що представник у відзиві зазначає про те, що позивачу роз`яснено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, та Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (абз. 4 тор. 2 відзиву). Проте позивач вважає, що отримана відповідь не містить відповідного роз`яснення, що свідчить про порушення відповідачем вимог статті 40 Конституції України, яка визначає його обов`язок розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач зазначив, що 18.05.2020 позивач також звернувся до Державної архітектурно - будівельної інспекції України, структурним підрозділом якої є Управління, із заявою про незаконну відмову Управління у наданні роз`яснень. Державна архітектурно-будівельна інспекція України в межах наданих повноважень, своєчасно та об`єктивно розглянула вказану заяву позивача та 12.06.2020 надала ґрунтовну відповідь на питання, які ставились ним у заяві від 18.05.2020, адресованій Управлінню. Зокрема, у відповіді від 12.06.2020 також роз`яснено, що згідно вимог законодавства дозвільні документи, що надають право на виконання будівельних робіт, різняться залежно від класу наслідків об`єкта, який планують будувати.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача письмових пояснень по суті заявлених позовних вимог до суду не подала.

Відповідно до положень частини п`ятої статті 262, частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Згідно з частиною четвертою статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Частиною п`ятою статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до Закону України "Про звернення громадян" звернувся до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області зі зверненням від 18.05.2020, в якому просив повідомити, які документи необхідні для подання декларації та розпочатку добудови до існуючої будівлі СТО (одна стінка спільна) індивідуального гаража, зокрема, чи достатньо для цього ескізного проекту.

Згідно листа Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 03.06.2020 за №1006-3-20/1/928/20 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області розглянуло звернення від 18.05.2020 щодо отримання документів дозвільного та декларативного характеру на прибудову до існуючої будівлі СТО та повідомило про те, що механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", згідно з яким будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССI) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками. Після закінчення виконання робіт, коли на об`єкті будуть виконані всі роботи згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, об`єкт приймається в експлуатацію відповідно до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461. Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССI), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, а також комплексів (будов), до складу яких входять об`єкти з різними класами наслідків відповідальності), здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення (ч. 1 ст. 1 Закону України "Про звернення громадян").

Під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги (ч. 1 ст. 3 Закону України "Про звернення громадян").

Частиною 2 ст. 3 названого Закону визначено, що заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Згідно з частинами 3, 4 статті 7 Закону України "Про звернення громадян" якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.

Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.

Згідно з частинами 1, 3 статті 15 Закону України "Про звернення громадян" органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань). Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.

За правилами ст. 18 Закону України "Про звернення громадян" громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право, зокрема, одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги.

Статтею 19 Закону України "Про звернення громадян" передбачено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані, зокрема: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу; у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення; не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам.

Позивач звернувся до відповідача з заявою від 18.05.2020, в якій просив надати роз`яснення щодо стосовно того, які документи необхідні для здійснення добудови критої стоянки для автомобілів до існуючої СТО.

Позивачу відповідачем листом від 03.06.2020 за №1006-3-20/1/928/20 роз`яснено, що порядок оформлення й отримання дозвільних документів на будівництво об`єктів чітко регламентовано Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Відповідач слушно зазначає, що позивач, подаючи повторну заяву від 18.05.2020 з тим самим змістом, що заява від 23.04.2020, відповідь на яку надана 28.04.2020 за №1006-3-18/819/20, не зазначив додаткові відомості про об`єкт будівництва та не вказав, що саме йому незрозуміло з наданих раніше роз`яснень та на що Управлінню необхідно звернути увагу, надаючи чергову відповідь.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. На підставі визначеного класу наслідків встановлюється кількість стадій проектування.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку про відсутність зі сторони відповідача порушень вимог Закону України "Про звернення громадян", оскільки останній об`єктивно не мав змоги надати відповідь з зазначенням конкретного переліку документів, адже відповідні аспекти будівництва знаходяться поза межами впливу відповідача.

Слід звернути увагу, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення.

Відсутність в оскаржуваній відмові роз`яснення порядку її оскарження не є такою, що позбавила позивача права на судовий захист.

Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на наведене, наявними у матеріалах справи доказами підтверджується, що відповідачем було розглянуто по суті звернення позивача відповідно до вимог Закону України "Про звернення громадян", а тому суд відмовляє у задоволенні позовних вимог.

Зважаючи на відсутність судових витрат у цій адміністративній справі, питання про їх розподіл судом не вирішується.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297, 371 КАС України, Житомирський окружний адміністративний суд

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Громадської організації "Проти придурків та ідіотів", про визнання протиправним та скасування рішення, визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення складено в повному обсязі 10.08.2020.

Суддя Н.М. Майстренко