Справа № 200/2973/19-а
Суддя: Арестова Л.В.
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

11 серпня 2020 р. Справа №200/2973/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Арестової Л.В. за участю: секретаря судового засідання - Запарі С.В., позивача- ОСОБА_1 ,

розглянув в судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача 1 - Головного управління Національної поліції в Донецькій області, до відповідача 2 - т.в.о. начальника полковника поліції головного управління Національної поліції в Донецькій області Беседи Сергія Миколайовича, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення та поновлення на посаді,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , позивач, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до першого відповідача Головного управління Національної поліції в Донецькій області, другого відповідача - т.в.о. начальника полковника поліції головного управління Національної поліції в Донецькій області Беседи Сергія Миколайовича, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про:

- визнання протиправним та скасування наказу т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області Беседа С.М. № 32 о/с від 24.01.2019 року "По особовому складу", яким капітана поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції, звільнено з 24.01.2019 року, на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 187 від 24.01.2019 року за п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію";

- визнання протиправним та скасування наказу т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області Беседи С.М. № 187 від 24.01.2019 року "Про порушення службової дисципліни окремими працівниками Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області та їх покарання", яким звільнено зі служби капітана поліції ОСОБА_1 за грубе порушення службової дисципліни, що виразилося у недотримані п.1 ч. 1 ст.18 Закону України "Про національну поліцію", ч.ч. 1,2 ст. 1, п.п. 1,3,6,7,10,14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 1,2,3,7 п. 1розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, п. 10 розділу III Порядку оформлення, виготовлення, обліку, видачі, знищення службових посвідчень Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2017 року № 347, п.п 2.1, 2.2.17 доручення ГУНП в Донецькій області від 27.06.2017 року № 6621/05/12-2017, ст. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ст. 28 Конституції України, у порушенні конституційних прав;

- зобов`язання Головне управління Національної поліції в Донецькій області поновити ОСОБА_1 на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції;

- стягнення з Головного управління Національної поліції в Донецькій області середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 24.01.2019 року станом на дату постановлення рішення по суті спору, виходячи з середньоденного розміру грошового забезпечення - 527,60 грн. та діб фактичного вимушеного прогулу.

- стягнення з Головного управління Національної поліції в Донецькій області витрат на правничу допомогу адвоката в сумі 3 000 грн.

Позивач до судового засідання з`явився.

Відповідачами надано до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності з урахуванням відзивів.

Під час судового засідання позивач заявив клопотання про виклик та допит у якості свідка ОСОБА_2 , якого так і не було допитано протягом розгляду справи, у звязку з перебуванням вказаного свідка у відпустці.

Згідно зі ст. 79 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Згідно ч.ч. 1-3 статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України передбачають, що як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання. Свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом і дати правдиві показання про відомі йому обставини.

Згідно зі статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 91 Кодексу адміністративного судочинства України, показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Частиною 1, 2 ст. 92 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням думки позивача, що ним викладена в судовому засіданні, з метою повного з`ясування обставин справи, суд вважає за необхідне повторно викликати в судове засідання для допиту в якості свідків вказаних осіб про відомі їм обставини, які мають значення для справи для повного та всебічного розгляду справи одночасно з роз`ясненням вимог статті 148 КАС України.

Визначаючись щодо можливості відкладення судового засідання, суд враховує наступне.

Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно зі статтею 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Пунктом другим частини третьої статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають, зокрема, право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з пунктом другим частини 2 статті 205 КАС України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі неявки першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Враховуючи встановлені обставини, з метою забезпечення процесуальної рівності прав учасників судового процесу та у зв`язку з необхідністю заслухати в судовому засіданні пояснення всіх сторін щодо обставин, якими вони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи.

Частиною третьою статті 223 КАС України передбачено, що про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Керуючись статями 91, 92, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Відкласти розгляд справи до 24 вересня 2020 року о 11:00.

Викликати повторно для допиту у якості свідків:

ОСОБА_2 , який є діючим працівником Головного управління Національної поліції в Донецькій області;

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Донецькій області забезпечити явку свідка ОСОБА_2 на 24 вересня 2020 року о 11:00.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 92 Кодексу адміністративного судочинства України, попередити свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 148 Кодексу адміністративного судочинства України роз`яснити свідку, що до належно викликаної особи, особисту участь якої визнано судом обов`язковою, свідка, які без поважних причин не прибули у судове засідання або не повідомили причини неприбуття, може бути застосовано привід до суду через органи Національної поліції України з відшкодуванням у дохід держави витрат на його здійснення.

Направити копію цієї ухвали сторонам, третьої особі, Департаменту стратегічних розслідувань в м. Києві та Головному управлінню Національної поліції у місті Києві для відома та виконання в частині, що стосується.

Ухвалу складено та підписано 11 серпня 2020 року.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Роз`яснити свідкам, що підстави для відмови від давання показань на вимогу суду визначені ст. 67 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Арестова