Справа № 300/288/20
Суддя: Біньковська Н.В.
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" липня 2020 р. справа № 300/288/20

м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:

судді Біньковської Н.В.,

за участю: секретаря судового засідання Хоми О.В.,

представника позивача - Жарського Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в приміщенні суду адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Рентеко" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови №4/1009/m.5/2020 від 23.01.2020, припису від 10.01.2020, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Рентеко" звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, відповідно до змісту якого просить: визнати протиправним та скасувати постанову №4/1009/m.5/2020 від 23.01.2020, якою ТОВ "Рентеко" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 189180,00 грн.; визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.01.2020, винесений щодо ТОВ "Рентеко" головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Шимонівським А.В.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані постанова №4/1009/m.5/2020 від 23.01.2020 та припис від 10.01.2020 прийняті відповідачем в результаті неправильної оцінки фактичних обставин, а також неправильного застосування норм матеріального права. Зокрема, представник позивача зазначає, що відповідач дійшов помилкового висновку про заниження виконавцем класу наслідків з СС2 до СС1. Стверджує, що оскільки об`єкт будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області» є частиною комплексу (будови) та окремим об`єктом будівництва, клас наслідків якого визначається окремо як для частини (відокремленої частини) комплексу (будови), зокрема сонячної електростанції (до точки приєднання), без лінійних частин об'єкта. Таким чином вважає, що розрахунок визначення класу наслідків розроблено з дотриманням норм чинного законодавства та не здійснено його заниження до СС1. Також звернув увагу на визначення органами Державної архітектурно-будівельної інспекції класу наслідків СС1 щодо аналогічних об'єктів, декларації про готовність яких були зареєстровані, що, на думку позивача, свідчить про неоднозначний підхід державного органу до різних суб'єктів містобудування. Окрім того, представник позивача вказує на допущення працівниками Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області порушень під час проведення позапланового заходу, що на думку позивача є підставою для визнання протиправними та скасування оскаржуваних постанови про накладення штрафу та припису.

Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача щодо заявлених позовних вимог заперечила. Вважає, що при прийнятті оскаржуваних постанови №4/1009/m.5/2020 від 23.01.2020 та припису від 10.01.2020 відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Зазначає, що на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами від 20.12.2019 за №530/1009-1.17 видано наказ від 20.12.2019 за №572-П/1009/1.5/2019 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 20.12.2019 за №572/1009/m.7/2019. Окрім того, позапланову перевірку було продовжено, згідно абзацу 10 пункту 7 Порядку №553, на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління від 08.01.2020 за №13/1009-1.17, шляхом видачі відповідного наказу від 08.01.2020 за №15-П та відповідного направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 08.01.2020 за №15/1009/m.7/2020. Також зазначено, що інспектором було ознайомлено уповноважену особу ТОВ «Рентеко» із підставою для проведення позапланового заходу. Стверджує, що позивачу було відомо про проведення позапланової перевірки, проте він відмовився від отримання матеріалів складених за її наслідком та відповідно і надання пояснень з приводу виявлених порушень, у зв`язку із чим такі документи направлено поштовою кореспонденцією із повідомленням про вручення. Звертає увагу, що ТОВ «Рентеко» через канцелярію відповідача подано клопотання №22/01-20-1, у якому надавались пояснення щодо суті виявлених порушень, проте, оскільки останні не спростовували обставини, зазначені у матеріалах позапланової перевірки, відповідачем винесено постанову від 23.01.2020 за №4/1009/m.5/2020. Щодо виявлених порушень представник відповідача зазначила, що за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) встановлено наявність ряду порушень вимог законодавства, а саме: передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, а також розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушеннями (занижено клас наслідків до CC1). З урахуванням наведеного, відповідач просить в задоволенні позову відмовити (а.с.137).

Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 09.04.2020 залучено до участі у справі як другого відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Ухвалою суду від 09.04.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві. Просив позов задовольнити.

Представник відповідачів в судове засідання черговий раз не з'явився, подав заяву про відкладення розгляду справи, яка мотивована встановленням на території України карантину з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19. Проте, будь-яких доказів неможливості явки в судове засідання за наявності обставин, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв'язку з карантином, суду не надано. За таких обставин, керуючись п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України в редакції Закону України 18.06.2020 №731-ІХ, пунктів 1, 2 частини 3 статті 205, ч.2 ст.44, ст.45 КАС України, суд розглянув справу за відсутності відповідачів.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши надані суду письмові докази, судом встановлено наступне.

11.12.2019 за реєстраційним номером №ІФ15 зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 на об`єкті до експлуатації «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с. Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області».

З метою перевірки достовірності даних, наведених у вказаному повідомленні про початок виконання будівельних робіт, на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами від 20.12.2019 за №530/1009-1.17 (а.с.142), відповідачем видано наказ від 20.12.2019 за №572-П/1009/1.5/2019 про проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області" (а.с.143), а також видано направлення №572/1009/m.7/2019 від 20.12.2019 (а.с.144).

08.01.2020 на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Шимонівського А.В. від 08.01.2020 №13/1009-1.17 (а.с.145), відповідачем винесено наказ №15-П (а.с.146) та видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №15/1009/m.7/2020 (а.с.147).

Відповідно до зазначених наказів від 20.12.2019 за №572-П/1009/1.5/2019, від 08.01.2020 за №15-П та направлень від 20.12.2019 за №572/1009/m.7/2019, від 08.01.2020 за №15/1009/m.7/2020, в період з 20.12.2019 по 10.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду Шимонівським А.В. проведена позапланова перевірка дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області», за результатами якої складено акт від 10.01.2020 за №15/1009/m.8/2020 (а.с.13-30), в якому зафіксовано, серед іншого, порушення вимог частини 1 статті 31, частини 6 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», додатку В, Е ДБН А.2.2-3:2014, ДБН А.2.2-1-2003, пункту 9, підпункту 4.2 пункту 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, пункту 3.5 ДБН А.2.2-3:2014, а саме: передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, зокрема у завданні на проектування відсутня інформація щодо розроблення розділу «Оцінка впливів на навколишнє середовище»; на завданні на проектування не зазначено дату його затвердження; розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушеннями, а саме занижено клас наслідків до CC1.

За наслідками вказаної позапланової перевірки суб`єктом владних повноважень складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.01.2020 (а.с.38-42), а також оскаржуваний припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.01.2020 (а.с.34-37).

Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, акт перевірки від 10.01.2020, припис про усунення порушення вимог законодавства від 10.01.2020 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.01.2020, головним інспектором будівельного нагляду винесено постанову від 23.01.2020 за №4/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТзОВ «Рентеко» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та застосовано до ТзОВ «Рентеко» штраф у розмірі 189180,00 грн. (а.с. 9-12).

Позивач, вважаючи постанову від 23.01.2020 за №4/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також припис від 10.01.2020 протиправними, звернувся через свого представника до суду.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, в межах повноважень, передбачених законом щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом (абзац третій статті 1 цього ж Закону).

Згідно із частиною 4 статті 2 цього Закону, заходи контролю здійснюються, крім інших, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Статтею 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено основні принципи державного нагляду (контролю), до яких, зокрема, віднесено: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (стаття 41 Закону).

У відповідності до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 (надалі також - Порядок №533), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553, підставами для проведення позапланової перевірки є: - подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; - необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; - виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; - перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; - вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; - звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; - вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як встановлено судом, позапланова перевірка на об`єкті будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області» здійснювалась згідно наказів від 20.12.2019 за №572-П/1009/1.5/2019, від 08.01.2020 за №15-П та направлень від 20.12.2019 за №572/1009/m.7/2019, від 08.01.2020 за №15/1009/m.7/2020.

Підставою для проведення позапланового заходу в даному випадку слугувала, в тому числі й необхідність проведення перевірки достовірності даних, відображених в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

У відповідності до пункту 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Таким чином, суб`єкти містобудування або їх представники, які будують або збудували об`єкт будівництва, повинні бути обов'язково повідомлені про дату та час проведення перевірки з метою забезпечення їхньої присутності на об`єкті будівництва.

Згідно з абзацом 11 пункту 7 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Суд встановив відсутність відмітки чи відомостей про вручення представнику позивача посвідчення і направлення на перевірку. Крім того, відсутні відомості про вручення позивачу чи його посадовій особі акту перевірки.

Крім того, суд звертає увагу, що у пункті 12 Порядку №553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Судом встановлено, що підставою для продовження позапланового заходу слугувала службова записка від 08.01.2020 за №13/1009-1.17, в якій зазначено, що перевірку у встановленому порядку провести не можливо у зв`язку з відсутністю на вказаному об'єкті будівництва замовника, підрядника, проектної організації та експертної організації або уповноважених ними осіб (а.с. 145). При цьому, посадовою особою відповідача не складено акту про відсутність на об'єкті суб`єкта містобудування.

Згідно вимог пункту 14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Суд звертає увагу, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки, як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої перевірки, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Як наслідок, беручи до уваги вищевикладене та встановлені обставини, суд вважає, що акт складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на останнього, оскільки порушене право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а тому порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування її результатів.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 08.11.2019 у справі №400/2886/18 та від 14.11.2019 у справі №822/680/16.

Згідно із частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Доказів проведення перевірки за участі представника позивача відповідачем не надано.

Судом встановлено, що на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами Луцької Х.Р. від 20.12.2019 за №530/1009-1.17, відповідачем наказом від 20.12.2019 за №572-П/1009/1.5/2019 призначено проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області» та видано направлення №572/1009/m.7/2019 (а.с. 142-144). На підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління від 08.01.2020 за №13/1009-1.17, відповідачем винесено наказ №15-П та видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №15/1009/m.7/2020 (а.с. 145-147).

Відповідачем не надано суду доказів належного повідомлення позивача про проведення позапланового заходу в період з 20.12.2019 по 10.01.2020. Так, згідно акта №15/1009/m.8/2020 від 10.01.2020 захід державного нагляду проводився з 12:00 год. 20.12.2019 по 15:00 год. 08.01.2020 та з 11:00 год. 09.01.2020 по 17:00 год. 10.01.2020. При цьому, направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 20.12.2019 за №572/1009/m.7/2019 вручено уповноваженій посадовій особі позивача 26.12.2019, тобто через 6 днів після початку перевірки (зв. ст. а.с. 144).

Водночас, доказів вручення позивачу чи його уповноваженій особі направлення від 08.01.2020 за №15-П відповідачем суду взагалі не надано.

Таким чином, відповідачем не було надано суду жодних належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження повідомлення суб`єкта містобудування про призначення позапланового заходу контролю в період з 20.12.2019 по 10.01.2020.

Керуючись наведеним, суд дійшов висновку що позивач не був належним чином повідомлений про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог містобудівного законодавства.

Стосовно підстав притягнення позивача до відповідальності, суд зазначає наступне.

Як зазначено судом вище, підставою для проведення позапланового заходу в спірному випадку слугувала необхідність проведення перевірки достовірності даних, відображених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Відповідно до частини 1 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі також - Закон №3038-VI), клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Згідно із частинами 2, 3 вказаної статті Закону №3038-VI клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

Частиною 5 статті 32 Закону №3038-VI визначено, що всі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

1) характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

- рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

- рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

- рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат;

2) пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

3) нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки);

4) об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

5) житлові будинки понад чотири поверхи.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті. Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону (частини 6, 7 статті 32 Закону №3038-VI).

Із 01.12.2019 почав діяти ДСТУ 8855:2019 Визначення класу наслідків (відповідальності) будівель і споруд (надалі також - ДСТУ 8855:2019), який установлює вимоги до визначення класів наслідків (відповідальності) об'єктів - будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови) під час їх проектування та будівництва.

Відповідно до пункту 4.1. ДСТУ 8855:2019 клас наслідків (відповідальності) кожного об`єкта, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови), зазначають у завданні на проектування. Проектувальник розраховує клас наслідків (відповідальності) кожного об`єкта під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводиться у пояснювальній записці проектної документації на будівництво. У разі якщо розраховані під час розроблення проектної документації класи наслідків (відповідальності) об`єктів не співпадають із зазначеними у завданні на проектування, до завдання вносять відповідні зміни.

Згідно пункту 4.2. ДСТУ 8855:2019, проектування комплексу (будови), до складу якого входить кілька об`єктів, здійснюється на підставі вихідних даних, у тому числі містобудівних умов і обмежень, на комплекс (будову) в цілому. При цьому, клас наслідків (відповідальності) такого комплексу (будови) не визначається.

Пунктом 4.3. ДСТУ 8855:2019 встановлено, що клас наслідків (відповідальності) може бути визначений для частини (відокремленої частини) об`єкта.

У даному випадку будівництво сонячної електростанції (СЕС) складається з двох окремих об`єктів будівництва: сонячна електростанція до точки приєднання та лінійна частина об`єкта.

Проектування лінійної частини об`єкта (зовнішніх мереж) покладається на електропередавальну організацію, а не на замовника об`єкта - СЕС до точки приєднання.

Пунктом 4.4 ДСТУ 8855:2019 передбачено, що класи наслідків (відповідальності) об'єктів визначаються незалежно за кожною характеристикою можливих наслідків відмови об'єктів, наведеною у таблиці 1:

- можлива небезпека для здоров'я і життя людей, які постійно перебувають на об'єкті;

- можлива небезпека для здоров'я і життя людей, які періодично перебувають на об'єкті;

- можлива небезпека для здоров'я і життя людей (життєдіяльності), які перебувають зовні об'єкта;

- обсяг матеріальних збитків і (або) соціальних втрат;

- можливість припинення функціонування лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об'єктів комунікації, зв'язку, енергетики та інженерних мереж.

Класи наслідків (відповідальності) об'єктів встановлюють за найвищою характеристикою можливих наслідків, отриманих за результатами розрахунків.

За рішенням замовника може бути прийнято більш високий клас наслідків (відповідальності) об'єкта ніж визначений за розрахунком, окрім об'єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Відповідно до розділу 5 пояснювальної записки 01.12.19/1 ПЗ робочого проекту «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» в с.Живачів урочище «Копанки», Тлумацького району Івано-Франківської області» клас наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єкта будівництва визначено за такими критеріями:

- кількість осіб, які перебувають постійно на об'єкті (знаходяться на об'єкті не менше 8 годин на добу та 150 днів на рік);

- кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті (перебувають на об'єкті не більше 3 годин на добу);

- кількість осіб, які перебувають поза об'єктом;

- обсяг можливого економічного збитку;

- втрата об'єктів культурної спадщини;

- припинення функціонування комунікацій транспорту, зв'язку, енергетики, інших інженерних мереж.

Відповідно до Таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 клас наслідків (відповідальності) об'єкта СС1 (незначні наслідки) передбачає наступні характеристики можливих наслідків відмови об'єкта: можлива небезпека для здоров'я і життя людей, які постійно перебувають на об'єкті - до 50 осіб включно; можлива небезпека для здоров'я і життя людей, які періодично перебувають на об'єкті - до 100 осіб включно; можлива небезпека для здоров'я і життя людей, які перебувають зовні об'єкта - до 100 осіб включно; обсяг можливого економічного збитку - до 2500 мінімальних розмірів заробітної плати включно; припинення функціонування лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об'єктів комунікації, зв'язку, енергетики та інженерних мереж, рівень - об'єктовий.

При цьому, відповідно до пункту 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об'єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням.

Пунктом 4.7 ДСТУ 8855:2019 передбачено, що під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об'єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об'єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу.

Відповідно до пункту 5.3 розділу 5 пояснювальної записки 01.12.19/1 ПЗ робочого проекту «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» в с.Живачів урочище «Копанки», Тлумацького району Івано-Франківської області», враховуючи, що сонячна електостанція не є прямим постачальником виробленої енергії споживачам, то можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають поза об'єктом (наприклад знеструмлення споживачів більше ніж на три доби) відсутня.

Також згідно пункту 5.6 розділу 5 даної пояснювальної записки припинення функціонування об'єктів комунікацій, транспорту, зв'язку, енергетики, інших інженерних мереж на будь-якому рівні неможливе, оскільки сонячна електростанція не є прямим постачальником виробленої енергії споживачам.

В даному районі електропостачання споживачів в тому числі транспорту, зв'язку, здійснюється від ПС 110/35 кВ. Знеструмлення сонячної електростанції не призводить до знеструмлення ПС, оскільки ФЕС підключається як відгалуження таким чином, за цим показником об'єкт будівництва згідно пункту 4.13 та таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 «Класи наслідків (відповідальності) об'єкта» характеристики можливих наслідків припинення функціонування лінійного об'єкта інженерно транспортної інфраструктури рівень «об'єктовий» відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1.

Відповідно до додатку А.3 ДСТУ 8855:2019 до об'єктів енергопостачання потрібно відносити: загальнодержавного рівня - споруди магістральних ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій напругою 330 кВ і вище; регіонального та місцевого рівнів - споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об'єктового рівнів.

Таким чином, відповідач помилково трактує пункт 4.6 ДСТУ 8855:2019 без взаємозв'язку з пунктом 4.7 та додатком А3 цього ДСТУ щодо визначення класу по припиненню функціонування.

У даному випадку, головним інженером проекту зроблено висновок, що відповідно до пункту 4.4. стандарту ДСТУ 8855:2019 та виконаним розрахункам проектована сонячна електростанція відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1, що відображено в копії пояснювальної записки до робочого проекту (а.с. 55-120).

Згідно експертного звіту №471/12-19 від 11.12.2019 приватним підприємством «Тернобудтехексперт» проведено експертизу проектної документації об`єкта будівництва за робочим проектом «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» в с. Живачів, урочище «Копанки», Тлумацького району, Івано-Франківської області» та даний об`єкт будівництва віднесено до класу наслідків відповідальності об'єкта будівництва - СС1 (а.с. 152).

Відповідачем не надано жодних доказів, в тому числі будь-якого експертного висновку, які би вказували на протилежне та які би могли слугувати підставою для формування висновків відповідача під час проведення позапланової перевірки.

Щодо долученого відповідачем експертного звіту №09-0409-19 від 16.08.2019, складеного філією ДП «Укрдержбудекспертиза» в Івано-Франківській області стосовно робочого проекту «Нове будівництво сонячної електростанції «Гермес-2» с. Живачів, урочище «Рівнички», Тлумацького району, Івано-Франківської області» та віднесення даного об'єкта до класу наслідків (відповідальності) - СС2 (а.с. 151), то суд звертає увагу, що такий звіт стосується іншого об'єкта, критерії віднесення до певного класу наслідків якого з даного звіту встановити не можливо, складений до 01.12.2019, тому не може братися до уваги для визначення класу наслідків (відповідальності) сонячної електростанції, що є предметом дослідження у цій справі.

Крім цього, згідно приписів частини 8 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Таким чином, у відповідача відсутні повноваження на визначення класу наслідків на об`єктах будівництва, за виключенням об`єктів самочинного будівництва. При цьому, доказів здійснення позивачем самочинного будівництва об`єкту «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області», відповідачем не надано.

Отже, об`єкт будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області» є частиною комплексу (будови) та окремим об`єктом будівництва, клас наслідків якого визначається окремо як для частини (відокремленої частини) комплексу (будови), який не відноситься до Об`єднаної енергетичної системи України і не класифікується згідно з ДСТУ 8855:2019 як регіональний/місцевий рівень припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж.

Як наслідок, суд зазначає, що розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації позивачем розроблено з дотриманням норм чинного законодавства та не занижено клас наслідків до CC1.

При цьому, відповідачем не наведено належних доводів на спростування відомостей, наведених у проектній документації щодо визначення класу наслідків (відповідальності) спірного об'єкта CC1.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що твердження відповідача про неможливість віднесення до об`єктів з незначними наслідками (СС1) об`єкту будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області» є помилковими та виключно суб`єктивним припущенням особи, яка проводила позаплановий захід, не підтверджений жодними доказами.

Щодо тверджень відповідача про те, що у завданні на проектування відсутня інформація щодо розроблення розділу «Оцінка впливів на навколишнє середовище», суд вказує на те, що у статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначено вичерпний перелік об`єктів будівництва, стосовно яких розробка розділу проектної документації «Оцінка впливу на навколишнє середовище» є обов`язковою.

Так, об`єкт будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівекоенерджі» по вул.Незалежності, 77-Б, урочище «Копанки», с.Живачів, Тлумацький район Івано-Франківської області» не входить до об`єктів, визначених вказаною нормою законодавства та, як наслідок, у позивача відсутній обов`язок розробки такого розділу.

Таким чином, суд дійшов переконання, що відображені в акті перевірки від 10.01.2020 за №15/1009/m.8/2020 порушення не знайшли свого підтвердження в ході розгляду даної адміністративної справи.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, в силу положень частини 2 статті 77 вказаного Кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень не обґрунтував обставини, на яких ґрунтуються його заперечення, а позивач довів ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

З огляду на встановлені обставини, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправними та скасування постанови №4/1009/m.5/2020 від 23.01.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису від 10.01.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Частина 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Рентеко» сплачений судовий збір у розмірі 4939,70 грн., що підтверджується платіжним дорученням №367 від 06.02.2020 (а.с. 1).

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.01.2020 за № 4/1009/m.5/2020.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.01.2020.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (, бульвар Лесі Українки, будинок 26, м.Київ, 01133) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Рентеко" (, вул. Липова 11, м. Тисмениця, Івано-Франківська область, 77400) сплачений судовий збір в розмірі 4939,70 грн. (чотири тисячі дев`ятсот тридцять дев`ять гривень 70 копійок).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Відповідно до статей 255, 295, 297, підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до суду апеляційної інстанції через Івано-Франківський окружний адміністративний суд.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя /підпис/ Біньковська Н.В.

Рішення складене в повному обсязі 07.08.2020.