Справа № 640/14693/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2020 року м. Київ №640/14693/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Досвід 2002»
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві
провизнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Досвід-2002» (далі також - позивач, ТОВ «Досвід 2002») з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про визнання протиправними та скасування постанов:

- від 23.07.2019 №128/19/10/26-3/2307/02/6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- постанови від 23.07.2019 №129/19/10/26-3/2307/02/6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою суду від 07.08.2019 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав на протиправність оскаржуваних постанов з огляду на те, що висновки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про вчинення ТОВ «Досвід 2002» правопорушень у сфері містобудування, що стали підставою для прийняття цих постанов, є необґрунтованими і спростовуються дійсними обставинами та документами, які були надані посадовим особам Департаменту і не були взяті ними до уваги про прийнятті постанов.

Доводи про порушення процедури проведення посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві позапланової перевірки позивача позовна заява не містить.

До суду надійшов відзив на позовну заяву від Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі також - Держархбудінспекція України), в якому остання, насамперед, просила замінити відповідача у справі Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, а в подальшому - відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування необхідності заміни відповідача у справі Держархбудінспекція України вказала, що позивач помилково визначив відповідачем вищевказаний Департамент, що обґрунтовується наступним.

Відповідно до пункту 1 Положення про Держархбудінспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №408), Держархбудінспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до пункту 7 указаного Положення Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Частиною першою статті 20 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» визначено, що апарат центрального органу виконавчої влади - організаційно поєднана сукупність структурних підрозділів, що забезпечують діяльність керівника центрального органу виконавчої влади, а також виконання покладених на центральний орган виконавчої влади завдань.

На підставі наказу Держархбудінспекції України від 10.10.2014 №272 «Щодо діяльності деяких підрозділів Державної архітектурно-будівельної інспекції» вищевказаний Департамент забезпечує здійснення функцій та повноважень територіального органу, утвореного як структурний підрозділ апарату Держархбудінспекції України, покладених на нього Положенням про Департамент архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, затвердженого наказом від 01.01.2014 №225, на території міста Києва з 10.10.2014.

Наразі указаний Департамент діє на підставі Положення, затвердженого наказом Держархбудінспекції України від 12.06.2017 №941.

Відтак, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві є територіальним органом Держархбудінспекції України, утворений як її структурний підрозділ, без статусу юридичної особи, у зв`язку з чим не може бути самостійним учасником адміністративного процесу, таким учасником повинна бути Держархбудінспекція України.

Беручи до уваги викладене суд дійшов висновку, що позивач помилково визначив відповідачем Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, замість Держархбудінспекції України.

Згідно з частиною третьою статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Оскільки справа розглядається судом у порядку спрощеного письмового провадження і для з`ясування згоди позивача на заміну відповідача суду необхідно письмово повідомити про вищевказані обставини і запитати згоду позивача на заміну відповідача, що потребує відповідного проміжку часу, то з метою раціонального використання процесуального часу суд уважає за доцільне залучити до участі у справі Держархбудінспекцію України в якості відповідача.

При цьому, як підтверджується матеріалами справи, Держархбудінспекція України обізнана про судовий розгляд цієї справи та надала свій відзив на позовну заяву.

Заперечуючи щодо задоволення позову Держархбудінспекція України зазначила, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві під час проведення позапланової перевірки вірно встановив допущені позивачем порушення вимог містобудівного законодавства, які відображені в акті перевірки та підтверджуються їх фотофіксацією, тому твердження позивача про відсутність таких порушень не відповідає дійсності.

Як вбачається з матеріалів справи 20.03.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Альянс-Екопроект» (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Досвід 2002» (Генпідрядник) укладено договір генерального підряду №13/Б/ЖТМ-ЗГБ на будівництво торговельно-офісного комплексу з паркінгом на місці котлованів над конструкцією стаціонарного комплексу станції метрополітену «Житомирська» та прилеглій території в Святошинському районі міста Києва.

За умовами пункту 1.1 вказаного договору Замовник доручає Генпідряднику, а Генпідрядник зобов`язується на свій ризик за рахунок своїх та/або залучених сил і ресурсів Генпідрядника відповідно до даного договору, проектної документації та законодавства виконати визначений цим договором та додатками до нього комплекс підготовчих та будівельно-монтажних робіт з будівництва торговельно-офісного комплексу на перетині проспекту Перемоги та вул. Семашка в Святошинському районі м. Києва та забезпечити спільно з Замовником прийняття закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію.

На виконання умов вищевказаного договору позивач розпочав виконання будівельних робіт на згаданому об`єкті містобудування.

Відповідно до наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 14.06.2019 №261 «Про проведення позапланової перевірки» направлення на проведення перевірки від 14.06.2019 №б/н строком дії з 26.06.2019 по 10.07.2019 та на підставі звернення Комунального підприємства «Київський метрополітен» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва: «Будівництво торговельно-офісного комплексу з паркінгом на місті котлованів над конструкцією стаціонарного комплексу станції метрополітену «Житомирська» та прилеглої території по проспекту Перемоги, 134/1 у Святошинському районі міста Києва.

Копію направлення на проведення перевірки від 14.06.2019 №б/н вручено інженеру ВТВ Понякову С.В., що підтверджується його підписом в направленні.

За результатами перевірки складено акт від 10.07.2019 №б/н, в якому зафіксовано виявлені в ході перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- пункту 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» у зв`язку з тим, що виконавча документація оформлена з порушенням (частина актів на приховані роботи не підписані представниками проектної організації, у журналі бетонних робіт не заповнено список актів на закриття прихованих робіт);

- пунктів 4.16, 4.30, 4.18, 4.17 ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» та статті 9 Законів України «Про архітектурну діяльність» у зв`язку з тим, що будівельні роботи виконуються з порушеннями в частині забезпечення комплексної безпеки під час виконання будівельних робіт (не всі особи, які перебували на будівельному майданчику мали засоби індивідуального захисту, відсутні сигнальні позначки та сигнальні огородження потенційно небезпечних зон, відсутня схема організації дорожнього руху по будівельному майданчику).

На підставі вказаного акта перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві позивачу внесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.07.2019 з вимогою усунути допущені порушення, а також складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.07.2019.

Від отримання вищевказаних акту, припису та протоколів уповноважена особа позивача відмовилась, що підтверджується записом посадової особи вищевказаного Департаменту на цих документах.

Зазначені документи Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві направив на адресу позивача листом від 10.07.2019 разом із повідомленням про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, отримання яких позивачем 15.07.2019 підтверджується копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Листом від 22.07.2019 №230 позивач надав Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві письмові пояснення та низку документів і світлин з метою спростування висновків про допущені правопорушення.

Однак, указані документи не були взяті до уваги Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві при розгляді справи про правопорушення, за результатами розгляду якої на підставі протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.07.2019 прийнято:

- постанову від 23.07.2019 №128/19/10/26-3/2307/02/6, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено на нього штраф в розмірі 90 315,00 грн.;

- постанову від 23.07.2019 №129/19/10/26-3/2307/02/6, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено на нього штраф в розмірі 36 126,00 грн.

Не погоджуючись із такими постановами позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Як встановлено вище, відповідно до пункту 1 Положення про Держархбудінспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №408), Держархбудінспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до пункту 7 указаного Положення Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №533 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553).

Відповідно до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням :

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

За змістом пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Однією з підстав для проведення позапланової перевірки, поміж іншого, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема:

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16 Порядку).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис) (пункт 17 Порядку №553).

Згідно з підпунктом 11 пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 18 Порядку №553).

Згідно з пунктом 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відтак, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві в межах повноважень в установленому порядку здійснив позапланову перевірку позивача, за результатами її проведення склав відповідний акт, припис та протоколи.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 20 Порядку №553).

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244.

Однак, позовна заява не містить доводів позивача про порушення визначеної цим Порядком процедури накладення на нього штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

До того ж, як зазначено в оскаржуваних постановах, у розгляді справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності брали участь уповноважені особи позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Оцінюючи правомірність оскаржуваних постанов по суті суд виходить із такого.

Стосовно постанови від 23.07.2019 №128/19/10/26-3/2307/02/6, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на нього штраф у розмірі 90 315,00 грн. слід вказати на наступне.

Як вбачається з протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.07.2019 та змісту оскаржуваної постанови, на об`єкті будівництва «Будівництво торговельно-офісного комплексу з паркінгом на місті котлованів над конструкцією стаціонарного комплексу станції метрополітену «Житомирська» та прилеглої території по проспекту Перемоги, 134/1 у Святошинському районі м. Києва» будівельні роботи виконуються генпідрядною організацією ТОВ «Досвід 2002» з порушеннями в частині забезпечення комплексної безпеки під час виконання будівельних робіт, а саме не всі особи, які перебували на будівельному майданчику мали засоби індивідуального захисту (каски, сигнальні жилети); відсутні сигнальні позначки та сигнальні огородження потенційно небезпечних зон; не встановлено на в`їзді на будівельний майданчик схему організації дорожнього руху по будівельному майданчику). Також у ході перевірки встановлено, що будівельний майданчик влаштовано не у відповідності до затвердженої проектної документації, а саме проекту виконання будівельних робіт, в частині влаштування пішохідної галереї вздовж проспекту Перемоги, чим порушено пункти 4.16, 4.17, 4.18 та 4.30 ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення».

Також у ході перевірки встановлено, що будівельний майданчик влаштовано не у відповідності до затвердженої проектної документації, а саме проекту виконання будівельних робіт в частині влаштування галереї вздовж проспекту Перемоги, чим порушено статтю 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Факт виявлення цих порушень зафіксовано в акті перевірки від 10.07.2019 №б/н та підверджується фотофіксацією, виконаною посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, про яку міститься відмітка в акті перевірки.

Згідно з пунктом 4.16 ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» до зон постійно діючих небезпечних факторів належать: місця поблизу неізольованих струмопровідних частин електроустановок; місця поблизу неогороджених перепадів по висоті 1,3 м і більше; місця, де можливе перевищення гранично допустимих концентрацій шкідливих речовин у повітрі робочої зони.

До зон потенційно небезпечних факторів належать: ділянки території поблизу будівлі чи споруди, що зводиться; поверхи (яруси) будівель, споруд на одній захватці, над якими здійснюється монтаж (демонтаж) конструкцій, устаткування; зони переміщення будівельно-дорожніх машин, обладнання або їх частин, робочих органів; зони, над якими переміщуються вантажозахоплювальні пристрої з вантажем кранами (зони, на якими переміщуються частини баштового крана, зокрема противаги, частини балочної стріли баштового крана, по якій не переміщується вантажний візок, не вважаються небезпечними).

З огляду на вищевикладене ділянка території, на якій позивачем здійснюється будівництво вищевказаного об`єкта, є зоною потенційно небезпечних факторів, яка у свою чергу містить потенційно небезпечні зони.

Пунктами 4.17 та 4.18 ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» визначено, що:

- небезпечні зони, що можуть виникнути на будівельному майданчику під час його організації, необхідно визначати в процесі розроблення будгенплану об`єкта та у подальшому позначати на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними надписами;

- зони з постійно діючими небезпечними виробничими факторами повинні мати захисні (запобіжні) огорожі відповідно до вимог ГОСТ 23407 (ГОСТ 12.4.059).

Згідно з приписами пункту 4.30 ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» усі особи, що перебувають на будівельному майданчику, зобов`язані носити захисні каски, сигнальні жилети.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зважаючи на приписи ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» вищевказаний об`єкт будівництва, на якому позивач виконує будівельні роботи, належить до зон потенційно небезпечних факторів, що покладає на позивача обов`язок забезпечити на цьому об`єкті безпеку праці. Проте, як підтверджується матеріалами його перевірки, проведеної Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, позивач повною мірою виконання цього обов`язку не забезпечив.

Так, зокрема, зі світлин, що є частиною матеріалів перевірки позивача, вбачається, що у день перевірки на будівельному майданчику перебували особи, які не мали засобів індивідуального захисту (каски, сигнальні жилети); в потенційно небезпечній зоні будівельного майданчика відсутні сигнальні позначки та сигнальні огородження; на в`їзді на будівельний майданчик не встановлено схему організації дорожнього руху по будівельному майданчику.

При цьому суд не бере до уваги доводи позивача, що він завжди дотримується норм техніки безпеки та забезпечує всіх працівників засобами індивідуального захисту (касками, сигнальними жилетами, монтажними поясами), що відображається в журналі видачі запобіжних пристроїв та індивідуальних засобів захисту, і факт придбання яких підтверджується копією видаткової накладної від 27.03.2019 №ОТ-0002145, оскільки ці доводи не спростовують факт присутності двох осіб на будівельному майданчику в день перевірки без касок та сигнальних жилетів.

Також не заслуговують на увагу суду твердження позивача, що ці особи без касок та сигнальних жилетів є працівниками газової служби ПАТ «Київгаз», які залучені замовником до виконання газових робіт на підставі відповідного договору і почали виконувати ці роботи ще до укладення договору із ТОВ «Досвід 2002», оскільки наведене не звільняє позивача як підрядника забезпечувати дотримання будівельних норм та правил, в тому числі і щодо перебування цих осіб на будівельному майданчик із засобами індивідуального захисту.

Суд також критично сприймає доводи позивача про необґрунтованість висновку Департаменту Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві щодо відсутності на об`єкті будівництва спеціальних позначень та сигнальних огороджень потенційно небезпечних зон, а також схеми дорожнього руху, оскільки їх відсутність підтверджується відповідними світлинами.

На підтвердження таких доводів позивач вказує на те, що спеціальні позначення та складові сигнального огородження були придбані ним ще до проведення позапланової перевірки, що підтверджується видатковою накладною від 15.05.2019 №1305, а також надав світлини, які підтверджують факт наявності на будівельному майданчику таких спеціальних позначень позначено та сигнального огородження потенційно небезпечних зон.

Проте факт придбання цих спеціальних позначень та сигнального огородження для потенційно небезпечних зон не свідчить про їх установлення станом на час проведення перевірки. А надання позивачем у подальшому після проведення позапланової перевірки Департаменту Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві та суду світлин, які підтверджують їх установку, а також схеми дорожнього руху, за висновком суду свідчить лише про усунення позивачем вищевказаних порушень.

Стосовно висновку названого Департаменту про те, що будівельний майданчик влаштовано не у відповідності до затвердженої проектної документації, а саме проекту виконання будівельних робіт в частині влаштування пішохідної галереї вздовж проспекту Перемоги, позивач зазначив, що станом на час перевірки пішохідна галерея була встановлена частково, оскільки першочергово встановлювались захисні галереї в зоні безпосереднього виконання будівельних робіт, а саме в зоні облаштування бурнонабивних паль, на підтвердження надав акт №1 передачі та прийняття робіт від 04.06.2019 .

На підтвердження завершення робіт з влаштування пішохідної галереї вздовж проспекту Перемоги позивач надав акти передачі та прийняття робіт від 22.07.2019. Проте суд не бере до уваги цей доказ, оскільки вказаний документ складений після проведення позапланової перевірки позивача і свідчить про усунення ним виявленого порушення.

Таким чином, Департаментом Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві обґрунтовано встановлено порушення позивачем вимог ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» та статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Згідно з пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Ураховуючи порушення позивачем вимог ДБН А.3-2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» Департамент Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві обґрунтовано наклав на позивача штраф у розмірі 90 315,00 грн.

Стосовно постанови від 23.07.2019 №129/19/10/26-3/2307/02/6, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у зв`язку з чим на позивача накладено штраф в розмірі 36 126,00 грн., суд вказує на таке.

Як вбачається з протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.07.2019 та змісту оскаржуваної постанови на об`єкті будівництва «Будівництво торговельно-офісного комплексу з паркінгом на місті котлованів над конструкцією стаціонарного комплексу станції метрополітену «Житомирська» та прилеглої території по проспекту Перемоги, 134/1 у Святошинському районі м. Києва» генпідрядною організацією ТОВ «Досвід 2002» виконавча документація ведеться із порушеннями: частина актів на приховані роботи не підписані представниками проектної організації; у журналі бетонних робіт не заповнено список актів на закриття прихованих робіт, чим порушено пункт 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Пунктом 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» визначено, що за результатами виконання будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР.

До виконавчої документації належать:

а) загальний журнал робіт (додаток А);

б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б);

в) журнал авторського нагляду відповідно до (19) та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В.1.2-5;

г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В);

д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г);

е) виконавчі схеми відповідно до ДБН В.1.3-2;

ж)документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій відповідно до (20);

і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання;

к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт.

Зі світлин, що є частиною матеріалів перевірки позивача, вбачається, що у день перевірки частина актів на приховані роботи не підписані представниками проектної організації, а в журналі бетонних робіт не заповнено список актів на закриття прихованих робіт, що підтверджує висновок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про порушення вимог пункту 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» щодо оформлення виконавчої документації.

Позивач не заперечує висновок органу державного архітектурно-будівельного контролю про те, що частина актів на приховані роботи не підписані представниками проектної організації, обґрунтовуючи негативною ситуацією, яка виникла через часту зміну замовником будівництва представників проектної організації і нереагування замовника про вирішення цієї проблеми.

Втім указані причини, за висновком суду, які пояснюють зазначене порушення, не усувають сам факт його чинення.

Твердження позивача про те, що відповідно до усталеної практики він веде реєстр актів прихованих робіт, оскільки в журналі виконання бетонних робіт обмаль місця (півтори сторінки) для зазначення в ньому актів прихованих робіт, також не заслуговує на увагу суду, оскільки факт ведення ним згаданого реєстру не позбавляє позивача обов`язку ведення вищевказаного журналу.

Отже, Департаментом Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві обґрунтовано встановлено порушення позивачем вимог ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» щодо оформлення виконавчої документації.

Відповідно до пункту 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Ураховуючи порушення позивачем вимог ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» Департамент Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві обґрунтовано наклав на позивача штраф у розмірі 30 126,00 грн.

За наведених обставин позовні вимоги є необґрунтованими, що зумовлює необхідність відмовити у їх задоволенні.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову судові витрати понесені позивачем у зв`язку зі сплатою судового збору відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 2,77, 90, 139, 241 - 246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Досвід 2002» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко