Справа № 640/17123/20
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2020-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 серпня 2020 року м. Київ № 640/17123/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Головань О.В., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРД ТРЕЙД"
до Державної податкової служби України
про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги заявлені про визнання протиправним зупинення реєстрації податкових накладних від 24.12.2018р. № 240, № 241, № 242, № 243, № 244, № 246, № 247, № 248, № 249, від 28.08.2019р. № 281, від 21.11.2019р. № 201 та зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні: від 24.12.2018р. № 240, № 241, № 242, № 243, № 244, № 246, № 247, № 248, № 249, від 28.08.2019р. № 281, від 21.11.2019р. № 201.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати (документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону).

На виконання положень ч. 3 ст. 161 КАС України позивачем додано до позовної заяви платіжні доручення від 24.07.2020 року № 447 на суму 2102, 00 грн.

Згідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за звернення юридичної особи з адміністративним позовом немайнового характеру стягується судовий збір в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду (2102, 00 грн.).

Поряд з цим, абз.2 ч.3 ст.6 Закону № 3674 передбачає, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що адміністративний позов містить одинадцять вимог немайнового характеру, судовий збір повинен складати 23 122,00 грн., так як позивачем частково сплачено судовий збір у сумі 2102,00 грн., то сума судового збору, яку необхідно доплатити становить 21020,00 грн..

Крім того, згідно ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить визнати протиправним зупинення реєстрації податкових накладних згідно квитанцій від 09.01.2019 р., 10.01.2019р., 11.01.2019р., 14.01.2019р., 28.08.2019р., 21.11.2019р. про зупинення реєстрації податкових накладних, проте до суду звернувся лише 24.07.2020 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Пунктом 56.18 ст.56 Податкового кодексу України передбачено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Отже, визначений наведеним нормами строк звернення до суду 1095 днів підлягає застосуванню при оскарженні платником податків податкових повідомлень-рішень або інших рішень контролюючого органу.

Посилаючись на вказані норми, позивач вважає, що звертаючись до суду з даним адміністративним позовом щодо оскарження рішень ДФС України про реєстрацію податкових накладних, ним не пропущено законодавчо встановлений строк у 1095 днів.

Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Станом на момент здійснення реєстрації спірних податкових накладних Порядок ведення реєстру податкових накладних був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, пунктом 12 якого передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.

Відповідно до п.14 цього Порядку квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Таким чином, квитанція про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН є документом, який надсилається платнику податків, з метою підтвердження факту такої реєстрації.

Відповідно до п.19 ч.1 ст.4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Отже, судом встановлено, що відповідач не приймав рішень (індивідуальних актів) на виконання своїх владних управлінських функцій щодо реєстрації податкових накладних від 24.12.2018р. № 240, № 241, № 242, № 243, № 244, № 246, № 247, № 248, № 249, від 28.08.2019р. № 281, від 21.11.2019р. № 201, які були направлені від імені позивача з метою їх реєстрації в ЄРПН, здійснення такої реєстрації відбувалось в автоматичному режимі, що не передбачало прийняття будь-яких рішень, та факт відповідної реєстрації підтверджується квитанціями про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН, в яких чітко зазначено, що документи були доставлені та прийняті. Відправником таких квитанцій визначено саме Автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронної звітності" ДФС України.

Таким чином, оскільки відповідачем не приймалось будь-яких рішень щодо реєстрації спірних податкових накладних, до спірних правовідносин не підлягають застосуванню положення ст.56, ст.102 Податкового кодексу України в частині визначення спеціального строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, а тому суд застосовує загальний шестимісячний строк звернення до суду, з моменту, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виявлений недолік необхідно усунути шляхом надання доказів оплати судового збору в порядку і обсязі, визначених законодавством, - 21020,00 грн. та пояснень щодо дотримання строків звернення до суду або обґрунтованої заяви про його поновлення.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРД ТРЕЙД" без руху .

2.Встановити позивачу строк у десять днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху до для усунення недоліків позовної заяви.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч.4 ст. 169 КАСУ.

Згідно ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, і не підлягає оскарженню згідно ст. 294 КАС України

Суддя О.В. Головань