Справа № 160/4185/20
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2020-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги без руху
05 серпня 2020 року м. Дніпросправа № 160/4185/20
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чумак С.Ю., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КАРВЕЙ» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.05.2020 у справі №160/4185/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КАРВЕЙ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості і картки відмови,-
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 травня 2020 року у позові відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Суд апеляційної інстанції вважає, що зазначена апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

До апеляційної скарги апелянт додав платіжне доручення № 1424 від 25.06.2020 на суму 3153 грн.

Апеляційний суд зауважує, що позов у цій справі заявлено у 2020 році юридичною особою щодо вимоги майнового характеру - визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 13 лютого 2020 року № UA110110/2020/300005/1 разом з карткою відмови.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, з метою забезпечення єдності практики вирішення спорів у подібних правовідносинах, у постанові від 16 березня 2020 року у справі № 1.380.2019.001962 (К/9901/30593/19) вказала, що сама по собі визначена у рішенні контролюючого органу митна вартість товару безпосередньо не впливає на майновий стан декларанта. Майновий інтерес для нього складає той розмір митних платежів та інших податків, який він має доплатити порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні. Обсяг грошового (вартісного) виразу зміни складу майна позивача у цих спорах співпадає з сумою різниці митних платежів та інших податків, яку він має доплатити.

Отже, Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду сформулювала правовий висновок, що при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Проте, з матеріалів справи неможливо встановити показники митної вартості товарів та визначених з її розрахунку митних платежів у гривневому еквіваленті згідно з декларації позивача, а також згідно з рішенням митного органу про коригування митної вартості товару, що позбавляє суд можливості визначити ціну позову у справі та, відповідно, розрахувати розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги у цій справі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір (в редакції чинній на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102 грн) та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (21020 грн).

При розрахунку судового збору за подання апеляційної скарги суд виходить з такої формули: (ціна позову * 1,5%)* 150%, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання апеляційної скарги сплаті підлягає судовий збір у розмірі, обчисленому виходячи зі ставок, встановлених наведеними положеннями Закону, у зв`язку з чим скаржнику необхідно подати до суду апеляційної інстанції відповідні документи для перевірки правильності його розрахунку.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України (в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VII) до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

З огляду на викладене вище, суд зобов`язує апелянта не пізніше 10-денного строку з дня отримання копії ухвали, усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме надати суду відповідні документи для перевірки правильності розрахунку сплаченого апелянтом судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169, 296, 298, 325, 328, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КАРВЕЙ» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.05.2020 у справі №160/4185/20 залишити без руху та надати строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги, не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає чинності з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю. Чумак