Справа № 540/1027/20
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 липня 2020 р.м.ОдесаСправа №540/1027/20

Суддя-доповідач П`ятого апеляційного адміністративного суду Скрипченко В.О., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 09 червня 2020 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 09 червня 2020 року зупинено провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії до набрання чинності рішенням Верховного Суду у зразковій справі №560/2120/20, провадження №Пз/9901/9/20.

Не погоджуючись з судовим рішенням 26 червня 2020 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, однак не сплатила судовий збір (п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України). Також апелянтом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення по справі.

Ухвалою судді П`ятого апеляційного адміністративного суду від 15 липня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі відмовлено. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 09 червня 2020 року залишено без руху. Надано апелянту строк для усунення недоліків його апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху. Роз`яснено апелянту, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 169 КАС України, скарга буде повернута скаржнику.

Проте, необхідно звернути увагу апелянта на наступне.

Так, 02.04.2020 року набув чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30.03.2020 року, яким розділ VI Прикінцеві положення КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту:

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо, зокрема, залишення позовної заяви без руху продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Водночас, 18.06.2020 року прийнятий Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) №731-IX.

Відповідно до ч. 2 Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону процесуальні строки, які були продовжені відповідно до, зокрема, пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення КАС України в редакції Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-IX від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Враховуючи, що 16.07.2020 року Закон України №731-IX опубліковано в газеті Голос України №119-120, відповідно до ч. 1 Прикінцевих та перехідних положень вказаного закону, датою набрання ним чинності є 17.07.2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, враховуючи викладене, необхідно строк, встановлений ухвалою судді апеляційного суду для усунення недоліків апеляційної скарги, продовжити до 06.08.2020 року.

Окрім того, необхідно звернути увагу апелянта на наступне.

Як вже зазначалось вище, апелянтом разом з апеляційною скаргою було заявлено клопотання про відстрочення судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України та ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження факту наявності скрутного майнового стану апелянтом не надано.

Так, особа яка заявляє відповідне клопотання, повинна подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті збору в установленому законом порядку й розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані:

довідка про доходи;

довідка про склад сім`ї, наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї;

банківські документи про відсутність на рахунку коштів;

довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Також суд зауважує, що Європейський суд з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» зазначив, що вимога сплати збору судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

Крім того, суд вважає, що звільнення позивача від сплати судового збору може розцінюватися як надання окремим учасникам судового процесу процесуальних переваг перед іншими.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного суду від 24.03.2020 року по справі №667/4633/15-а.

Керуючись статтями 121, 325, 328 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги до 06 серпня 2020 року включно.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків апеляційної скарги у визначений строк, відповідно до ст. 169 КАС України, апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.О. Скрипченко