Справа № 160/5532/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2020 року Справа № 160/5532/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Піддубцеві О.В.
представника позивача Алєксєєнко А.І.
представника відповідача 1 Романовича Ю.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пріорітет-Інвест» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

22.05.2020 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Пріорітет-Інвест (надалі позивач) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (надалі відповідач 1), Державної податкової служби України (надалі відповідач 2), в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості від 13.02.2020 року №6069;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;
- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації:
- №15132097/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №6 до податкової накладної від 26.05.2017 року №3;
- №1513206/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №7 до податкової накладної від 19.05.2017 року №1,
- №1513207/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №8 до податкової накладної від 24.05.2017 року №2;
- №1513208/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №9 до податкової накладної від 29.05.2017 року №4,
- №1516590/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 27.03.2020 року №13 до податкової накладної від 30.05.2017 року №5;
- №1544938/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 14.04.2020 року №4 до податкової накладної від 01.06.2017 року №1;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування:
- від 25.03.2020 року №6 до податкової накладної від 26.05.2017 року №3;
- від 25.03.2020 року №7 до податкової накладної від 19.05.2017 року № 1;
- від 25.03.2020 року №8 до податкової накладної від 24.05.2017 року №2;
- від 25.03.2020 року №9 до податкової накладної від 29.05.2017 року №4;
- від 27.03.2020 року №13 до податкової накладної від 30.05.2017 року №5,
- від 14.04.2020 року №4 до податкової накладної від 01.06.2017 року № 1,
оформлені ТОВ ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ, за датою їх подання.
В обґрунтування вимог позову вказано, що Рішення контролюючого органу від 13.02.2020 №6069 є протиправним, оскільки не містить належної мотивації підстав та причин віднесення ТОВ «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податків, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. При цьому, позивач зауважує, що відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 N 1165 внесення ТОВ «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» до переліку ризикових платників податків перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. На думку позивача, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить ефективне поновлення прав позивача, є зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Позивач вважає, що ним було подано усі необхідні документи для реєстрації розрахунків коригувань, тому вимоги позову є такими, що підлягають задоволенню.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/5532/20 передана до розгляду судді Віхровій В.С.
Частиною 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.05.2020 р. відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін до судового засідання, яке призначено на 17.06.2020 р. о 10:30 год.
У судове засідання сторони не прибули, від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Для повторного виклику сторін, розгляд справи відкладено до 12:40 год. 01.07.2020 р.
26.06.2020 р. засобами електронного зв`язку на адресу суду надійшов відзив від відповідача 2, згідно якого останній посилаючись на Порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань в ЄРПН, затвердженого Постановою КМУ від 11.12.2019 р. №1165, вказує, що скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної ПН/РК відповідно до п.28 Порядку.
Також, 26.06.2020 р. засобами електронного зв`язку на адресу суду надійшов відзив від відповідача 1, згідно якого останній не погоджується з вимогами позову у зв`язку із наступним. Комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області, з питань зупинення реєстрації податкових накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ТОВ «Пріоритет - Інвест» внесений до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій. З 01.02.2020 р. вступила в законну дію Постанова Кабінету Міністрів України 11.12.2019 №1165, якою визначено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок) у зв`язку з цим рішення винесене протоколом від 22.03.2018 №1 було анульоване та на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості, затверджених Порядком №1165 внесено на підставі протоколу від 03.02.2020 №2. Підставами для включення платника в перелік слугувала інформація яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: недостатність трудових ресурсів у процесі ведення діяльності, відповідно наданих звітів по нарахуванню єдиного внеску на підприємстві рахувалося 2 особи. За період березень 2018 підприємством придбавалися: улаштування оглядових ям основного корпусу Центру по обслуговуванню автомобілів уздовж траси Київ - Одеса; роботи по штукатурці стін і перегородок на основному корпусу Центру по обслуговуванню автомобілів уздовж траси Київ - Одеса, монтаж робіт, тощо. Реалізовано Шасі MAN TGM 18.240 4х2, придбання яких відсутнє, тобто реалізований товар відмінний від придбаного. Згідно аналізу розрахунків коригування кількісних і вартісних показників встановлено, що підприємством ТОВ «Пріоритет - Інвест» було виписано податкові накладні у період травень-червень 2017 року з номенклатурою Шасі MAN TGM 18.240 4х2 на контрагентів: ТОВ «Дніпро- Скан-Сервіс» та ТОВ «Технофорум», придбання якого згідно ЄРПН відсутнє. У період березень-квітень 2020 підприємством подано на реєстрацію розрахунки коригування кількісних і вартісних показників, по яким не надано оборотно - сальдову відомість з контрагентами. Таким чином, на думку відповідача 1, не можливо відслідкувати рух товару та грошових коштів з травня 2017 по квітень 2020. За таких обставин, відповідач 1 вважає, що приймаючи спірні рішення, діяв правомірно та у відповідності до вимог законодавства, у зв`язку із чим підстави для задоволення позову відсутні.
У судове засідання 01.07.2020 р. прибули представники позивача та відповідача 1.
Представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої наполягає на задоволенні вимог позову.
Суд на місці ухвалив витребувати від представника відповідача 1 виписку з програмного забезпечення MeDoc, у зв`язку із чим розгляд справи відкладено до 12:10 год. 31.07.2020 р.
28.07.2020 р. відповідачем 1 подані витребувані судом докази.
28.07.2020 р. від позивача надійшли додаткові пояснення з приводу поданих відповідачем 1 доказів по справі.
У судове засідання 31.07.2020 р. прибули представники позивача та відповідача 1.
Представник позивача вимоги позову підтримав та просив їх задовольнити.
Представник відповідача 1 проти позову заперечував у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, які прибули до судового засідання, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, з урахуванням положень Постанови КМУ №211 від 11.03.2020 р. щодо введення карантинних заходів на всій території країни, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 N 2755-VІ (надалі - ПК України).
Відповідно до п. п. 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п. п. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (надалі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій пункту 74.1).
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац четвертий пункту 74.1).
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац п`ятий пункту 74.1).
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Так, згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України,
Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017 N 2245- VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.
З матеріалів справи вбачається, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ», критеріям ризиковості платника податку від 13.02.2020 року №6069 на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме що «наявна податкова інформація, яка стала відома в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції.
Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ» було направлено до податкового органу на реєстрацію:
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 р. №6 до податкової накладної від 26.05.2017 року №3, реєстрація якого зупинена, а Комісією ДПС прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №15132097/40395418;
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №7 до податкової накладної від 19.05.2017 року №1, реєстрація якого зупинена, а Комісією ДПС прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №1513206/40395418;
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №8 до податкової накладної від 24.05.2017 року №2, реєстрація якого зупинена, а Комісією ДПС прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №1513207/40395418;
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №9 до податкової накладної від 29.05.2017 року №4, реєстрація якого зупинена, а комісією ДПС прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №1513208/40395418;
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 27.03.2020 року №13 до податкової накладної від 30.05.2017 року №5, реєстрація якого зупинена, а комісією ДПС прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №1516590/40395418 від 07.04.2020 року;
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 14.04.2020 року №4 до податкової накладної від 01.06.2017 року №1, реєстрація якого зупинена, а комісією ДПС прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №11544938/40395418 від 29.04.2020 року.
Підставою для складання розрахунків коригування стали наступні обставини:
до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 р. №6 до податкової накладної від 26.05.2017 року №3, ТОВ «ПРІОРИТЕТ- ІНВЕСТ» у зв`язку з невиконанням п.3.3, п. 4.4 договору купівлі-продажу №15/03/17 від 15 березня 2017 року перед покупцем ТОВ «ТЕХНОФОРУМ», згідно листа від 25.03.2020 року №04/03-6 здійснило повернення коштів попередньої оплати в сумі 180000,00 грн. за вищезазначеним договором, на підставі чого було складено відповідний розрахунок коригування до раніше складеної податкової накладної;
до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 №7 до податкової накладної від 19.05.2017 року №1, до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №8 до податкової накладної від 24.05.2017 року №2 та до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №9 до податкової накладної від 29.05.2017 року №4 ТОВ «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ» у зв`язку з невиконанням п. 4.4 розділу 4 Договору купівлі- продажу №15/05/17 від 15 травня 2017 року перед покупцем ТОВ «ДНІПРО-СКАН- СЕРВІС», згідно листа від 25.03.2020 року №49/20 здійснило повернення коштів попередньої оплати на загальну суму 1 000 000,00 грн. за вищезазначеним договором, на підставі чого було складено відповідний розрахунок коригування до раніше складеної податкової накладної.
до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 27.03.2020 року №13 до податкової накладної від 30.05.2017 року №5, ТОВ «ПРІОРИТЕТ- ІНВЕСТ» у зв`язку з невиконанням п. 4.4. розділу 4 Договору купівлі-продажу №15/05/17 від 15 травня 2017 року перед покупцем ТОВ «ДНІПРО-СКАН-СЕРВІС», згідно листа від 27.03.2020 року №50/20 здійснило повернення коштів попередньої оплати на загальну суму 1 400 000,00 грн. за вищезазначеним договором, на підставі чого було складено відповідний розрахунок коригування до раніше складеної податкової накладної;
до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 14.04.2020 року №4 до податкової накладної від 01.06.2017 року №1, ТОВ «ПРІОРИТЕТ- ІНВЕСТ» у зв`язку з невиконанням п. 4.4 розділу 4 Договору купівлі-продажу №15/05/17 від 15 травня 2017 року перед покупцем ТОВ «ДНІПРО-СКАН-СЕРВІС», згідно листа від
14.04.2020 року №58/20 здійснило повернення коштів попередньої оплати на загальну суму 1 348 000,00 грн. за вищезазначеним договором, на підставі чого було складено відповідний розрахунок коригування до раніше складеної податкової накладної.
Тобто за результатом господарської діяльності ТОВ «Пріоритет-Інвест» отримувало передоплати від ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс» і ТОВ «Технофорум».
На підставі отриманих передплат ТОВ «Пріоритет Інвест» за першою подією реєструвало податкові накладні. Оскільки на момент поставок машин не здійснювалося, а термін позовної давності спливав, ТОВ «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» на підставі листів від ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс» і ТОВ «Технофорум» здійснило повернення передплат. На підставі факту повернення грошей ТОВ «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» здійснило коригування до податкових накладних.
В свою чергу, у квитанціях №1 про зупинення реєстрації до розрахунків коригування:
вказано: «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО. РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які саме пояснення та копії документів, необхідно надати платником податку для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Користуючись зазначеним правом, позивач в електронному вигляді направив на адресу податкового органу повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності та правомірності здійснення господарської операції, відображених у розрахунках коригування та копій первинних та додаткових документів щодо здійснення цих операції.
Рішеннями Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування від 27.03.2020 р.

ЄРПН відмовлено у реєстрації розрахунків коригування №6, №7, №8, №9 від 25.03.2020 року та №13 від 27.03.2020 року (Рішення від 06.04.2020 року №1513209/40395418, №1513206/40395418, №1513207/40395418, №1513208/40395418, від 07.04.2020 року №1516590/40395418), №4 від 14.04.2020 року (Рішення від 29.04.2020 року №1544938/40395418).

В якості підстав прийняття цих рішень зазначено про ненаданням платником податку копій документів, (первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних форм та галузевої специфіки, накладні (документи, які не надано підкреслити).

Вважаючи вказані рішення протиправними і такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до контролюючого органу вищого рівня зі скаргами щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідні скарги було подано 07.04.2020 року на рішення від 06.04.2020 року №1513209/40395418, №1513206/40395418, №1513207/40395418, №1513208/40395418, та 08.04.2020 р. на рішення від 07.04.2020 року №1516590/40395418, на рішення від 29.04.2020 р. №1544938/40395418 від 04.05.2020 року.

За результатом розгляду скарг були винесені рішення за результатами розгляду скарг щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.04.2020 року №13516/40395418/2, №13517/40395418/2, №13527/40395418/2, №13528/40395418/2, №13513/40395418/2, від 06.05.2020 року №17896/40395418/2, відповідно до яких скарги залишено без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін з підстав ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Досліджуючи оскаржувані рішення на предмет їх відповідності закону, суд виходить з наступного.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (надалі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 1187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову

накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданого такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам

підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, у рішенні №6069 від 13.02.2020 р. зазначено про відповідність платника податку ТОВ «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» критеріям ризиковості платника, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «Підстава» (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація).

В графі «податкова інформація» оскаржуваного рішення, вказано: «наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції».

Оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Відповідно до п. 25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

Тобто рішення Комісії має бути вмотивованим та обґрунтував ним, щодо віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності здійснення господарських операцій прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт 8 Критеріїв оцінки, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Суд критично відноситься до посилань податкового органу на обставини, які не були покладені в основу спірних рішень, адже такі відомості не були зазначені при зупиненні реєстрації розрахунків коригувань.

Так у відзиві на позовну заяву, відповідач 1 в якості мотивів прийняття спірних рішень вказано про недостатність у позивача трудових ресурсів у процесі ведення діяльності, відповідно наданих звітів по нарахуванню єдиного внеску на підприємстві рахувалося 2 особи. За період березень 2018 підприємством придбавалися: улаштування оглядових ям основного корпусу Центру по обслуговуванню автомобілів уздовж траси Київ - Одеса; роботи по штукатурці стін і перегородок на основному корпусу Центру по обслуговуванню автомобілів уздовж траси Київ - Одеса, монтаж робіт, тощо. Реалізовано Шасі MAN TGM 18.240 4х2, придбання яких відсутнє, тобто реалізований товар відмінний від придбаного. Згідно аналізу розрахунків коригування кількісних і вартісних показників встановлено, що підприємством ТОВ «Пріоритет - Інвест» було виписано податкові накладні у період травень-червень 2017 року з номенклатурою Шасі MAN TGM 18.240 4х2 на контрагентів: ТОВ «Дніпро- Скан-Сервіс» та ТОВ «Технофорум», придбання якого згідно ЄРПН відсутнє. У період березень-квітень 2020 підприємством подано на реєстрацію розрахунки коригування кількісних і вартісних показників, по яким не надано оборотно - сальдову відомість з контрагентами. Таким чином, на думку відповідача 1, не можливо відслідкувати рух товару та грошових коштів з травня 2017 по квітень 2020.

Проте, в процесі реєстрації розрахунків коригувань позивачу вказана інформація не була відома, оскільки в квитанції №1, та в рішенні про включення підприємства до ризикових суб`єктів господарювання не визначено про необхідність надання оборотно-сальдової відомості з контрагентами, з огляду на що платник податків не мав об`єктивної можливості надати додаткові пояснення і документи з метою проведення реєстрації РК, оскаржити такі висновки до податкового органу вищого рівня.

Також суд звертає увагу, що перелік додаткових документів наведений в п. 4 «Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого наказом МФУ від 12.12.2019 № 520, які можуть надаватися платником податків щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, носить рекомендаційний характер та навіть він не містить необхідність надавати оборотно-сальдову відомість по контрагенту.

Крім того, слід зазначити, що в розумінні ст. 1 та ст. 9 ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» оборотно-сальдова відомість не є первинним документом.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відсутність трудових ресурсів та виробничих потужностей для саме виконання договірних зобов`язань не свідчить про неможливість виконати роботи, послуги чи поставку та не є підставою для визнання ризиковим. Адже податковий контроль не призначений перевіряти економічну доцільність рішень, що прийняті суб`єктами господарювання, які у сфері господарської діяльності наділені самостійною широкою дискрецією (зокрема, при виборі контрагентів, вирішенні питанні необхідності залучення третіх осіб до виконання своїх господарських зобов`язань).

Крім того, чинними Цивільним та Господарським кодексами України реальність договорів та правомірність виписаних за ними, зокрема, податкових накладних та інших первинних документів бухгалтерського та податкового обліку, не обумовлена наявністю у постачальника матеріальних та трудових ресурсів для здійснення фінансово-господарської діяльності.

Стосовно трудових ресурсів слід зазначити, що кількість працівників не впливає на результат праці, тому що законодавство України не заборони щодо залучення для співпраці суб`єктів господарювання будь яких орган; правових форм, а посилання на відсутність такої інформації не може бути підстав невизнання реальності господарських операцій.

Згідно з ст. 44 ГК України, підприємництво здійснюється на основі вільного підприємцем видів підприємницької діяльності, самостійного формування пі; програми діяльності, вибору постачальників і споживачів продукції, що виробляється залучення матеріально-технічних, фінансових та інших видів ресурсів, використанні яких не обмежено законом, встановлення цін на продукцію та послуги відповідно до закону, вільного найму підприємцем працівників комерційного розрахунку та власного комерційного ризику, вільного розпорядження прибутком.

Крім того, що на момент винесення оскаржуваного рішення №6068 від 13.02.2029 року позивачем не подавалося на реєстрацію будь-яких податкових накладних/розрахунків, тобто, будь-якої податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення ТОВ «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» господарської операцій зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, як це передбачено п. 8 в даному випадку не було.

За таких обставин, суд дійшов висновку, податковим органом не було дотримано алгоритм та порядок дій, визначені Порядком №1165, при прийнятті спірних рішень.

Окрім зазначеного, судом встановлено, що розрахунки коригування було складено до податкових накладних, а саме: від 25.03.2020 року №6 до податкової накладної від 26.05.2017 року №3; від 25.03.2020 року №7 до податкової накладної від 19.05.2017 року №1; від 25.03.2020 року №8 до податкової накладної від 24.05.2017 року №2; від 25.03.2020 року №9 до податкової накладної від 29.05.2017 року №4; від 27.03.2020 року №13 до податкової накладної від 30.05.2017 року №5, від 14.04.2020 року №4 до податкової накладної від 01.06.2017 року №1, були зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних в безумовному порядку без зауважень.

Відносно даних обставин жодних пояснень податковий орган не надав.

Відповідно до положень пункту 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути прийнято обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. У разі спору щодо правомірності рішення суб`єкт владних повноважень може посилатися тільки на ті обставини, які зазначені в рішенні як підстава його прийняття. Не зазначення в рішенні цих обставин тлумачиться на користь висновку про його неправомірність.

З огляду на неконкретність вимоги контролюючого органу про надання документів, рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування позивача не відповідають критерію обґрунтованості.

Аналогічні позиції викладені у постановах Верховного суду від 22.04.2019 р. у справі № 2040/5445/18, від 16.04.2019 р. у справі N 826/10649/17, від 20.08.2019 р, у справі N2540/3009/18.

Отже винесення вищезазначених оскаржуваних рішень щодо зупинення реєстрації розрахунків коригування є прямим негативним наслідком прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 13.02.2020 року №6069.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Враховуючи, що приписами Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку, у разі віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, позивач вважає, що віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні платником податків його господарської діяльності.

Суд зазначає, що оскаржувані рішення прийняті по факту зупинення реєстрації розрахунків коригування, які за своєю суттю є продовженням господарських операцій позивача, за якими податкові накладні були зареєстровані контролюючим органом в порядку, передбаченому ПКУ та не є окремою господарською операцією, аналіз документів за якою потребував би окремого розгляду.

При вчиненні безпосередньої господарської операції, за якою в подальшому було складено розрахунки коригування до зареєстрованих податкових накладних позивач не відповідав пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки зазначений Порядок №1165 взагалі не був прийнятий Кабінетом Міністрів України.

Статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.97, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. The United Kingdom (22414/93) [1996] ЕСHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява N 38722/02)).

Отже, ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13 січня 2011 р. в справі "Чуйкіна проти України" (САSЕ ОF CHYIKINA v UKRAINE, заява N 28924/04) констатував: " 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder V. The Uniter Kingdom, п. п. 2836, Series А N 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (рішення у справах " Мультіплекс проти Хорватії" (Multiplex V. Сroatia), заява N 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Кutic V. Сroatia), заява N 48778/99, п. 25, ЕСНR 2002-ІІ)".

Згідно з частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачами під час розгляду справи правомірність своїх рішень перед судом не доведена.

Підсумовуючи викладене, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та наданих доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимогі щодо скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 13.02.2020 року №6069 та рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06.04.2020 року №1513209/40395418, №1513206/40395418, №1513207/40395418, №1513208/40395418, від 07.04.2020 року №1516590/40395418, від 29.04.2020 року №1544938/40395418 та зобов`язання вчинити певні дії є обґрунтованими та підлягають задоволенню у обраний позивачем спосіб захисту.

Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За результатами розгляду даної справи, сплачений судовий збір за подання даного позову підлягає стягненню на користь позивача з відповідачів за рахунок їх бюджетних асигнувань пропорційно задоволеним позовним вимогам у відповідності до вимог ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити;

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості від 13.02.2020 року №6069;

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації:

- №15132097/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №6 до податкової накладної від 26.05.2017 року №3;

- №1513206/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №7 до податкової накладної від 19.05.2017 року №1,

- №1513207/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №8 до податкової накладної від 24.05.2017 року №2;

- №1513208/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.03.2020 року №9 до податкової накладної від 29.05.2017 року №4,

- №1516590/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 27.03.2020 року №13 до податкової накладної від 30.05.2017 року №5;

- №1544938/40395418 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 14.04.2020 року №4 до податкової накладної від 01.06.2017 року №1;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування:

- від 25.03.2020 року №6 до податкової накладної від 26.05.2017 року №3;

- від 25.03.2020 року №7 до податкової накладної від 19.05.2017 року № 1;

- від 25.03.2020 року №8 до податкової накладної від 24.05.2017 року №2;

- від 25.03.2020 року №9 до податкової накладної від 29.05.2017 року №4;

- від 27.03.2020 року №13 до податкової накладної від 30.05.2017 року №5;

- від 14.04.2020 року №4 до податкової накладної від 01.06.2017 року № 1, оформлені ТОВ «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ», за датою їх подання.

В порядку розподілу судових витрат стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Пріорітет-Інвест» документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 29428,00 грн., а саме солідарно:

за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 14714,00 грн.

за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України 14714,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 05 серпня 2020 року.

Суддя В.С. Віхрова