Справа № 120/3794/20-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

04 серпня 2020 р. Справа № 120/3794/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дмитришена Руслана Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 )

до: Десятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора (код ЄДРПОУ - 00034051, вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011)

про: визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Десятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора (код ЄДРПОУ - 00034051, вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011) про визнання протиправним та скасування рішення.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження за даною позовною заявою вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно положень частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру сума судового збору становитиме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2020 становить 2102,00 грн.

Згідно зі змістом заявлених позовних вимог, позивач звернувся до суду з однією вимогою немайнового характеру. Таким чином, позивачу за звернення до суду з даним позовом слід сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн.

До матеріалів позовної заяви документів, які б підтверджували сплату судового збору не надано. Водночас, позивач вказує, що є звільненим від сплати судового збору на підставі ч. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", а саме: від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Десятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора про неуспішне проходження позивачем атестації.

Аналізуючи зміст позовної вимоги, суд вказує, що така за своєю правовою природою не є вимогою щодо стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Таким чином, в межах вказаної позовної вимоги позивач не є звільненим від сплати судового збору у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, позивачем в позовній заяві зазначено в якості третьої особи - прокуратуру Луганської області, при цьому, не визначивши її статус та не надавши обґрунтованого клопотання про залучення такої особи до участі у справі.

Так, положеннями статті 49 КАС України визначено наступні статуси третіх осіб, а саме: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін (ч. 1 ст. 49 КАС України).

Разом з цим, згідно частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Частиною четвертою даної норми визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Участь третьої особи в адміністративній справі є формою захисту її прав та інтересів, що пов`язані із спірними правовідносинами.

Отже, як слідує із зазначених норм, позивач має визначити статус третіх осіб та подати відповідне клопотання/заяву, обґрунтувавши підстави для залучення третіх осіб до участі у справі. Крім того, необхідно навести мотиви на які права чи обов`язки таких осіб та яким чином може вплинути рішення суду у даній справі.

За правилами визначеними ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом:

- сплати судового збору в розмірі 840,80 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів: УК у м. Вінниці/отг м. Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), р/р UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд, або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надання клопотання про залучення третьої особи до участі у справі, вказавши її статус щодо відповідача/позивача, підстави для її залучення до участі у справі, мотиви на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у даній справі.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Десятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора (код ЄДРПОУ - 00034051, вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011) про визнання протиправним та скасування рішення залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна