Справа № 442/1809/20
Суддя: Гарасимків Л. І.
Дата ухвалення: 2020-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №442/1809/20
Провадження №2-а/442/31/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2020 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - Гарасимків Л.І.

при секретарі - Петрів В.М.

за участю представника відповідача Костик Г.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Коцан Руслан Мар "янович до Відділу державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради про визнання протиправною та скасування постанови,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до відділу державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради про визнання протиправною та скасування постанови.

В обгрунтування заявлених вимог посилається на те, що постановою начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчака Андрія Марковича за №10/79 по справі про адміністративне правопорушення від 05 березня 2020 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.18842 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 гривень, за те, що начебто ним було порушено підпункт 3 п.11, п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р.№553, підпункт «а», п.3 ч.3 статті 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Зазначена постанова була винесена на підставі складеного 20.02.2020р. Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради Акту за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №19/19 та відповідно Протоколу №10/20 від 20.02.2020р. Просить позов задоволити.

В судове засідання представник позивача - адвокат Коцан Р.М. не з`явився, однак від нього поступила заява, в якій просить проводити розгляд справи у його відсутності та відсутності позивача, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задоволити.

Відповідач - представник Відділу державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради Костик Г.С. в судовому засіданні позовні вимоги заперечила, пославшись на письмовий відзив на позовну заяву від 08.04.2020р., в якому просять відмовити у позовних вимогах ОСОБА_1 в повному обсязі.

Перевіривши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних міркувань.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямування на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон України №3038-УІ), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» (далі - Закон України № 208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою / Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Вказаним порядком визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

В справі «Рисовський проти України» встановлено, що відповідно до принципу належного урядування, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок. Потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена gланом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Пунктом 16 зазначеного Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Виходячи з аналізу наведених правових положень, є обгрунтованим стверджувати про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної.

Крім того, судом взято до уваги той факт, що здійснення прибудови до АДРЕСА_1 відбулось у 2008 році. За результатами проведеної позапланової перевірки було складено процесуальні матеріали та видано припис від 10.04.2019р. за №18/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, проте у вказаному Приписі не конкретизовано які саме порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і стандартів і правил слід усунути та який термін, що унеможливлює строку виконання вимог Припису,тощо, отже, притягнення до відповідальності особи на підставі норм, які не були введені в дію, є необгрунтованим.

Крім того, з Акту за №19/20 від 20.02.2019р., Протоколу за №10/20 від 20.02.2019р., Свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 14.03.1997р. є наявним, що окрім Позивача по справі, співвласниками квартири АДРЕСА_1 є також ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Проте, відповідачем безпідставно визначено особу, якого визнано винним начебто у скоєнні правопорушення - саме ОСОБА_1 . Обгрунтування такого в Акті та Протоколі також не зазначено.

Крім того, судом взято до уваги той факт, що Відділом державного архітектурно- будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради не було дотримано положення пункту 16 Порядку №244 щодо розгляду справи протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а відтак позивач не був вчасно повідомлений про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки відповідно до Положення пп.3 п.20 Порядку №244 закріплено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду, з`ясовує чи сповіщено суб`єкта містобудування щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудування діяльності, про час і місце розгляду справи, а відтак не оспорюється, що є порушення процедури оформлення матеріалів про адмінправопорушення та порушень процедури розгляду цих матеріалів., що позбавило позивача ОСОБА_1 скористатися своїм правом та подані додаткові докази по справі, тощо.

Зокрема, факт не повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 813/3355/16.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Оскільки, предметом оскарження є постанова про притягнення до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення, тому суд зобов`язаний перевірити законність та обґрунтованість складення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до відповідальності за правопорушення будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, з наданням їй можливості скористатись усіма правами, передбаченими чинним законодавством.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За правилами ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною 2 ст.286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Згідно із ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.3 ст.2 та до ст.11 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суб`єкти владних повноважень зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналізуючи викладене, суд приходить до переконання, що заявлені позовні вимоги позивача є підставними, а Постанову Начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської Ради Гритчака Андрія Марковича за №10/79 по справі про адімністративне правопорушення від 05.03.2020 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.18842 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5950 гривень, підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 7-11, 71-72, 86, 94, 128, 159, 162-163, 246 КАС України, суд, -

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Коцан Руслан Мар "янович до відділу державного архітектурно -будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради про визнання протиправною та скасування постанови, задоволити.

Визнати протиправною та скасувати Постанову начальника відділу державного архітектурно -будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської Ради Гритчак Андрія Марковича №10/79 по справі про адімністративне правопорушення від 05.03.2020 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.18842 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5950 гривень.

Апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції може бути подано протягом десяти днів після його проголошення до Восьмого Апеляційного Адміністративного суду.

Повний текст ріщення виготовлено 06.08.2020 року.

Суддя Л.І.Гарасимків