Справа № 240/10753/19
Суддя: Кузьменко Л.В.
Дата ухвалення: 2020-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/10753/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Панкеєва Вікторія Анатоліївна

Суддя-доповідач - Кузьменко Л.В.

04 серпня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Кузьменко Л.В.

суддів: Франовської К.С. Совгири Д. І. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року (рішення ухвалено суддею Панкеєвою В.А. 23 січня 2020 року в м. Житомирі в порядку письмового провадження) у справі за адміністративним позовом Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправними дій та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

В вересні 2019 року Житомирський обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (UA-M-2019-09-02-000002) по моніторингу закупівлі Житомирським обласним центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат тисненого або перфорованого паперу для друку (паперова продукція СПФ 55-420-12 Super Lux) (UA-2019-06-11-000478-а) щодо порушень вимог статтей 1, 10, 17, 22 Закону № 922, п.10 ч.1 ст.4 Закону України "Про санкції" від 14.08.2014 №1644-VII, рішення РНБО від 19.03.2019 "Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)";

- визнати протиправними дії відповідача щодо включення у висновок (UA-M- 2019-09-02-000002) моніторингу закупівлі безпідставних, необ`єктивних та упереджених висновків.

В обґрунтування позовних вимог покликався на те, що за результатами здійсненого відповідачем моніторингу 18.09.2019 було оприлюднено висновок, який на думку позивача є необ`єктивним, упередженим та безпідставним, оскільки тендерна документація відповідала встановленим законом вимогам, а тому дії відповідача вважав протиправними, а вимогу щодо відміни торгів - безпідставна та такою, що перешкоджає господарській діяльності позивача.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року позов задоволено частково.

Суд першої інстанції визнав протиправним та скасував висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (майдан ім.С.П. Корольова,12, м.Житомир, 10014, ) від 18.09.2019 (UA-M-2019-09-02-000002) про результати моніторингу закупівлі Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (вул.Чуднівська,105, м.Житомир, 10005, ) тисненого або перфорованого папіру для друку (паперова продукція СПФ 55-420-12 Super Lux) (UA-2019-06-11-000478-а).

В задоволенні решти позовних вимог відмовив за безпідставністю.

З рішенням суду першої інстанції не погодився відповідач, подав апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить скасувати судове рішення з винесенням постанови про відмову в задоволені позовних вимог. Зокрема, зазначає, що позивач при визначенні предмету закупівлі повинен був його вказати за показником четвертої цифри ДК 021:2015:30190000-7 - Офісне устаткування та приладдя різне, замість визначеної за показником сьомої цифри (ДК 021:2015:30199310-6 - Тиснений або перфорований папір для друку). Крім того, позивач в тендерній документації не передбачив вимоги до переможця закупівлі щодо надання ним документального підтвердження відсутності підстав, визначених в ч.1 ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі".

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла такого висновку.

Судами встановлено, що Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області наказом від 02.09.2019 № 46 призначено початок моніторингу закупівель відповідно до частини другої статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі", підпункту 2 пункту 5 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року №18.

Підставою здійснення моніторингу вказано наявність інформації, отриманої від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 вказаного Закону (а.с.14-16).

За результатами проведеного моніторингу управлінням складено висновок від 18.09.2019 (а.с.79-81).

Предмет закупівлі, що перевірялась визначена позивачем як предмет закупівлі паперова продукція СПФ 55-420-12 Super Lux (ДК 021-2015:30199310-6) на суму 432000UAH.

У пункті другому розділу 2 вказаного висновку зазначено, що за результатами аналізу питання дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі встановлено порушення вимог пункту 18 частини 1 статті 1 Закону та абзацу 2 пункту 1 розділу II Порядку МЕРТУ №454. За результатами аналізу питання відповідності тендерної документації законодавству встановлено, що зміст тендерної документації замовника не відповідає нормам частини 3 статті 17 та пунктам 2, 3, 13 частини 2 статті 22 Закону, а також не враховує вимоги пункту 10 частини 1 статті 4 Закону № 1644. За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо оприлюднення інформації про закупівлі встановлено порушення вимог частини 1 статті 10 Закону та пункту 2 Наказу № 490.

Пунктом 3 розділу 2 висновку зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (а.с.79-81).

Позивач, не погодившись з висновками за результатами моніторингу, подав відповідачу заперечення від 24.09.2019 №30 на висновок UA-M-2019-09-02-000002 від 18.09.2019 (а.с. 121-124), а в подальшому звернувся до суду з цим позовом.

Суд першої інстанції, частково задовольняючи позовні вимоги, вказав, що договірні зобов`язання, які виникають під час проведення закупівлі перш за все регулюються нормами спеціалізованого законодавства, тобто Закону України "Про публічні закупівлі", де чітко прописані вимоги до тендерної документації, тендерної пропозиції, проекту договору та договору про закупівлю. Вимоги Закону повинні неухильно виконувати всі учасники процедури закупівлі, з урахуванням вимог Господарського кодексу України, Цивільного кодексу України та інших нормативно-правових актів, що регулюють дані правовідносини.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції виходячи з такого.

На підставі статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінасового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII) контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон №922-VIII) встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Державна аудиторська служба України відповідно до ст.5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" №922-VIII.

Моніторинг закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, який здійснює Державна аудиторська служба України шляхом технічної фіксації результатів моніторингу закупівель в електронній системі закупівель.

Відповідно до ч. 1 ст. 7-1 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Згідно з ч. 6 ст. 7-1 Закону №922-VIII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч. 7 ст. 7-1 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Форми документів у сфері публічних закупівель затверджено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року №490 "Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель" (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 449/28579).

Форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено "Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі", затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року №86 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 червня 2018 року за №654/32106 (далі - Порядок №86).

У розділі ІІІ Порядку №86 визначено, що у пункті 1 констатуючої частини форми висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:

- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);

- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

Зміст спірного Висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 КАС України.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Судом першої інстанції установлено відсутність належного обґрунтування спірного Висновку.

Так, судами встановлено, а матеріалами справи підтверджено, що Житомирським обласним центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат було сформовано оголошення про проведення відкритих торгів за №UA-2019-06-11-000478-а з приводу закупівлі паперової продукції СПФ 55-420-12 Super Lux за кодом класифікаторів предмета закупівлі ДК 021:2015: 30199310-6 - тиснений або перфорований папір для друку, у розмірі бюджетного призначення за кошторисом або очікуваною вартістю предмета закупівлі в сумі 432000 грн. Кінцевим строком подання тендерних пропозицій вказано 02.07.2019 16:45. Крім того, датою розкриття тендерних пропозицій та проведення аукціону вказано 03.07.2019 15:49 (а.с. 83-84).

Попередньо, 10.06.2019 рішенням тендерного комітету №15 затверджено тендерну документацію на закупівлю вказаної паперової продукції. У розділі 2 документації предметом закупівлі вказано тиснений або перфорований папір для друку (30199310-6) (паперова продукція СПФ 55-420-12 Super Lux) (а.с.85-88).

Відповідачем за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог законодавства, а саме щодо визначення предмета закупівлі, зокрема недотримання вимог пункту 18 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII та абзацу 2 пункту 1 розділу II Порядку МЕРТУ № 454.

По своїй суті порушення полягає в тому, що Житомирським обласним центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат предмет закупівлі товару визначено за показником сьомої цифри (ДК 021:2015:30199310-6 - Тиснений або перфорований папір для друку), а не за показником четвертої цифри ДК 021:2015:30190000-7 - Офісне устаткування та приладдя різне) основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник", затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 № 1749.

Пунктом 18 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII визначено термін предмет закупівлі. Це товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом.

Порядок визначення предмета закупівлі, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 17 березня 2016 року №454 (далі - Порядок) Порядок) установлює спосіб визначення замовником предмета закупівлі відповідно до положень Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до абз.2 п.1 розд. ІІ Порядку предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17 і 32 частини першої статті 1 Закону та на основі національного класифікатора України ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник", затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року №1749 (далі - Єдиний закупівельний словник), за показником четвертої цифри основного словника із зазначенням у дужках конкретної назви товару чи послуги.

Національний класифікатор "Єдиний закупівельний словник" (ЄЗС) призначений для стандартизації опису в договорах (контрактах) предмета державних закупівель, забезпечування більшої прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, створювання ефективного конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також підтримування участі вітчизняних суб`єктів господарювання у торгах за межами України.

Єдиний закупівельний словник згармонізований з європейським закупівельним словником Common Procurement Vocabulary (CPV).

Єдиний закупівельний словник складається з основного та додаткового словників, які є автентичними перекладами CPV, у редакції додатка I до Регламенту ЄС N 2195/2002 Європейського Парламенту і Ради та поправок до додатка I згідно з Регламентом Комісії ЄС N 213/2008.

В основному та додатковому словниках назви продукції та послуг - предметів закупівель, а також описи їхньої призначеності чи додаткових характеристик мають англійські відповідники.

Основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту.

Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином:

перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y);

перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y);

перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y);

перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y).

Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії.

Дев`ята цифра - контрольна.

Додатковий словник містить більш детальний опис предмету контракту. Він базується на системі абетково-цифрових кодів, яким відповідає формулювання, що може деталізувати характер чи призначення товарів.

Абетково-цифровий код складається з трьох рівнів:

перший рівень складає літера, що позначає секцію;

другий рівень складає літера, що позначає групу;

третій рівень складають три цифри, що позначають підрозділ.

Остання цифра - контрольна.

За наведених вище обставин та приписів Закону, висновок суду першої інстанції про те, що позивачем під час визначення кодом товару закупівлі ДК 021:2015: 30199310-6, з урахуванням зазначення у дужках конкретної назви товару та можливості його конкретизації у останніх трьох цифрах коду, не допущено порушення норм чинного законодавства, є правильним.

Покликання відповідача на те, що зміст тендерної документації замовника не відповідає нормам частини 3 статті 17 та пунктам 2, 3, 13 частини 2 статті 22 Закону, а також не враховує вимоги пункту 10 частини 1 статті 4 Закону № 1644, є безпідставними з огляду на таке.

Відповідачем вказано, що Житомирським обласним центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у тендерній документації не встановлено інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим вимогам в частині 1 та частині 2 статті 17 Закону, а також спосіб документального підтвердження переможцем згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою статті 17 Закону.

Відповідно до положень п.2 ч.2 ст.22 Закону №922-VIII тендерна документація повинна містити, зокрема, один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним

Вказана норма закону складається з трьох частин, де ч.1 статті 17 Закону №922-VIII передбачено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо:

1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);

5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;

8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";

10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень.

Згідно із частиною другою цієї статті замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Відповідно до частини 3 вказаної статті замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої цієї статті.

Замовник не вимагає від учасників документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 7 частини першої цієї статті.

Уповноважений орган щороку до 20 січня та додатково в разі потреби оприлюднює інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, на веб-порталі Уповноваженого органу.

Суд правильно вказав, що у наведеній нормі не конкретизовано, які саме вимоги, встановлені статтею 17 Закону №922-VIII слід вказувати у документації.

Згідно листа-роз`яснення №3304-04/1983-06 від 17.01.2019 Мінекономрозвитку України "Щодо інформації про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним" Замовник торгів перевіряє самостійно відомості, що містяться у Єдиному державному реєстрі підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство; відомості щодо осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення та відомості, які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Тому, учасник-переможець процедури закупівлі не надає документи на підтвердження відсутності підстав для відмови учаснику передбачених п. 2, 3, 4, 8, 9 ч.1 ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі".

Розділ 5 тендерної документації містить вимоги до учасників, що визначені ст.17 Закону № 922-VIII (а.с.87).

На підтвердження проведення позивачем перевірки ТОВ "Український папір" на відповідність вимогам ст.17 Закону № 922-VIII до матеріалів справи надано довідку (а.с. 94).

Зі змісту довідки встановлено, що суб`єкт господарювання перевірявся шляхом аналізу інформації з наступних реєстрів: Єдиний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань, Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані із корупцією правопорушення, Зведені відомості щодо визнання вчинення суб`єктами господарювання порушень законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосувались спотворення результатів торгів (тендерів), Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено справу про банкрутство.

Негативної інформації по ТОВ "Український папір" не виявлено.

Крім того, ТОВ "Український папір" було надано довідки, що підтверджують встановлені позивачем факти відповідності суб`єкта господарювання вимогам встановленим Законом (а.с.98-113).

При цьому, відповідно до ч.3 ст.17 Закону №922 документальне підтвердження такої інформації не вимагається.

Відтак, у Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат були відсутні підстави для відмови ТОВ "Український папір" в участі у процедурі закупівлі.

Наступним недоліком тендерної документації Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат відповідач вказав порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII, зокрема: технічні, якісні характеристики предмета закупівлі в тендерній документації не передбачають необхідності застосування заходів із захисту довкілля.

У п.3 ч.2 ст.22 Закону №922-VIII передбачено, що Тендерна документація повинна містити інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля. Закону № 922 передбачено, що тендерна документація повинна містити: інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або

Водночас підстави конкретизації у вказаній тендерній документації саме критерію, що визначає здійснення заходів захисту довкілля відповідачем не наведено.

Натомість, аналіз змісту такої документації вказує на встановлення позивачем крім кількісних показників і якісні вимоги до предмета закупівлі, зокрема: копія якісних посвідчень товаровиробника, копія санітарно-гігієнічних висновків та опис товару, що пропонується, відповідність технічним вимогам (а.с.86).

Отже, підстави конкретизації у вказаній тендерній документації саме критерію, що визначає здійснення заходів захисту довкілля судом не встановлено.

З огляду на вказані обставини, суд пепршої інстанції дійшов правильного висновку про безпідставність вказаного порушення.

Наступними встановленими порушеннями тендерної документації є порушення вимог частини 1 статті 10 №922-VIII та пункту 2 Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490 "Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель", який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 за №449/28579 (далі - Наказ №490), оголошення про проведення відкритих торгів та повідомлення про намір укласти договір, оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з недотриманням форми документів, а саме: без унесення наявної інформації в пункт 10-2 форми оголошення про проведення відкритих торгів та в пункт 11 форми повідомлення про намір укласти договір щодо джерела фінансування закупівлі, затверджених Наказом №490.

Згідно з ч.1 ст.10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень; оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі; інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення; повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін; звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання; звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору.

Відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, несуть голова та секретар тендерного комітету замовника або уповноважена особа (особи).

Так, рішенням тендерного комітету 10.06.2019 затверджено тендерну документацію на закупівлю паперової продукції (а.с.85).

11.06.2019 оголошено про проведення відкритих торгів (а.с.83-84).

Розкриття тендерних пропозицій відбулось 03.07.2019 о 15:49, тобто більш ніж через 15 днів після оголошення про проведення торгів (а.с.95).

В подальшому позивачем було сформовано повідомлення про намір укласти договір (а.с.114), а 17.07.2019 безпосередньо укладено договір №38 між сторонами про поставку зазначеного паперу (а.с.117-119).

Заключним є звіт про результати проведення процедури закупівлі від 18.07.2019 (а.с.115-116).

Таким чином, позивачем дотримано процедуру послідовності та алгоритм дій, що встановлені Законом № 922-VIII.

Натомість відповідач вказує на відсутність у оголошенні про проведення торгів та повідомленні про намір укласти договір інформації щодо джерела фінансування, встановлених Наказом № 490.

Позивач посилається на те, що він є бюджетною установою і усі кошти, які є у його розпорядженні, є виключно бюджетними, що підтверджено Річним планом закупівель та п.10 оголошення.

Так, Наказом №490 встановлено, що обов`язкові поля у формі повідомлення про намір укласти договір заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель. У разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою.

Після внесення усієї обов`язкової інформації, передбаченої формою документа, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Електронною системою закупівель автоматично створюється документ, який у разі потреби може бути роздрукований.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 21.03.2019 №463 було внесено зміни до наказу від 22 березня 2016 року №490, зокрема змінено форми документів у сфері публічних закупівель, згідно яких доповнено "Джерело фінансування закупівлі".

На сайті Уповноваженого органу Prozzoro та офіційних електронних майданчиках функціонал "Джерело фінансування закупівлі" не працює.

На підтвердження вказаних обставин, позивачем до матеріалів справи надано копію листа системи держзакупівель Уповноваженого органу Prozzoro від 30.10.2019, зі змісту якого встановлено, що поле "Джерело фінансування" буде функціонувати з 01.11.2019 (а.с. 166-167).

З огляду на те, що оголошення про проведення торгів та повідомлення про намір укласти договір формувались позивачем у червні-липні 2019 року, поля "Джерело фінансування" неможливо було заповнити. Відтак, безпідставним є твердження відповідача щодо допущення вказаного порушення.

Також є безпідставними доводи відповідача у висновку про неврахування у тендерній документації вимог рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 березня 2019 року "Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)", яке уведено в дію Указом Президента України від 19.03.2019 №82/2019 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 березня 2019 року "Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)"" та відповідно не враховує вимоги пункту 10 частини 1 статті 4 Закону України "Про санкції" від 14.08.2014 № 1644-VII (далі - Закон №1644), оскільки прямі норми, що встановлюють вимоги до формування тендерної документації, не передбачають обов`язку замовників зазначати у тендерній документації вимоги такого рішення.

Натомість листом Мінекономрозвитку від 10.04.2019 №3304-04/15309-06 лише зобов`язано замовників враховувати вищевказані акти при здійсненні закупівель.

Так у додатках до вищевказаного Рішення наявні дані щодо юридичних та фізичних осіб до яких застосовуються санкції, проте ТОВ "Український папір" не підпадає під дію санкцій.

У висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області описано порушення, що полягає у відсутності в тендерній документації кінцевого строку подання тендерних пропозицій, що є порушенням вимог пункту 13 частини 2 статті 22 Закону.

Так, в розділі 10 тендерної документації вказано, що кінцевий термін надання тендерних пропозицій визначається згідно оголошення про проведення процедури відкритих торгів. Дата і час розкриття тендерних пропозицій визначається системою закупівель автоматично.

Так, тендерна документація формується до оголошення про проведення торгів, а дата і час розкриття тендерних закупівель визначається в автоматичному режимі системою, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що позивачем у тендерній документації не порушено вимоги пункту 13 частини 2 статті 22 Закону.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про безпідставність висновків відповідача про допущення Житомирським обласним центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат порушень процедури проведення державних закупівель паперової продукції СПФ 55-420-12 Super Lux, а відтак, висновок відповідача від 18.09.2019 UA-M-2019-09-02-000002 є протиправним та підлягає скасуванню.

В частині відмови у задоволенні позову судове рішення не оскаржується.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому колегія суддів не знаходить підстав для її задоволення.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 05 серпня 2020 року.

Головуючий Кузьменко Л.В.

Судді Франовська К.С. Совгира Д. І.