Справа № 560/1388/20
Суддя: Франовська К.С.
Дата ухвалення: 2020-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/1388/20

Головуючий у 1-й інстанції: Михайлов О.О.

Суддя-доповідач: Франовська К.С.

30 липня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Франовської К.С.

суддів: Кузьменко Л.В. Совгири Д. І.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України в особі Військового інституту Київського Національного університету ім. Тараса Шевченка про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

05 березня 2020 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Міністерства оборони України в особі Військового інституту Київського Національного університету імені Тараса Шевченка про визнання протиправним та скасування наказу начальника Військового інституту Київського національного університету імені Тараса Шевченка від 05 липня 2019 року №21 РС про її увільнення від займаної посади, відрахування зі списків курсантів, припинення (розірвання) контракту про проходження військової служби, звільнення з військової служби в запас за пп."ж" ( у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту військовослужбовцем) та зобов`язання начальника Військового інституту Київського національного університету імені Тараса Шевченка внести зміни до наказу про звільнення змінивши формулювання на інше - "з поважних причин ".

Одночасно позивач просила поновити строк звернення до суду, посилаючись на його пропущення з поважних причин.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року ОСОБА_1 поновлено строк звернення до суду з даним адміністративним позовом, та відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

2 квітня 2020 року Військовий інститут Київського Національного університету імені Тараса Шевченка надіслав відзив на позовну заяву, у якому викладає заперечення проти поновлення строку звернення до суду та проти позову.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, визначених ч.4 ст.123 КАС України.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, позивач оскаржила її в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, наведених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржувану ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги покликається про передчасність та необґрунтованість висновків суду першої інстанції про пропущення строку звернення до суду без поважних причин. Водночас зазначає, що суд, визнавши наведені причини пропущення строку звернення до суду неповажними, не надав строку для зазначення інших поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені в установленому порядку.

Враховуючи приписи ст. 311 КАС України, розгляд апеляційної скарги здійснюється в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції дійшов висновку, що надані відповідачем докази, а саме рапорт курсанта О.І. Франчук від 21 червня 2019 року про відрахування з Військового інституту за небажанням продовжувати навчання, а також ознайомлення позивача 5 липня 2019 року з наказом Начальника Військового інституту Київського Національного університету імені Тараса Шевченка (по стройовій частині) №134 від 5 липня 2019 року. А відтак висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, оскільки позовна заява не містить вмотивованих посилань на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого частиною 5 статті 122 КАС України. А отже, підстави для пропуску строку звернення до адміністративного суду визнаються судом неповажними.

З цими висновками суду першої інстанції, не погоджується суд апеляційної інстанції з огляду на таке.

Частиною 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).

Частиною 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Пунктом 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, зокрема, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 123 КАС України встановлено, що, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З системного аналізу вказаних норм процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у разі подання особою позову до суду, після закінчення установлених законом строків звернення, суд першої інстанції у разі визнання не поважними підстав пропуску цих строків, зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху, при цьому надати десятиденний термін з дня вручення цієї ухвали для звернення із заявою про поновлення строку звернення із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Такий же обов`язок має суд і після відкриття провадження, з`ясувавши про передчасність поновлення пропущеного строку . Цей висновок випливає з приписів п.13 ст.171 КАС України, згідно яким суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Однак, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що залишаючи позов ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції, всупереч вимогам КАС не залишив позов без руху та не надав строк для подання заяви для наведення інших підстав для поновлення пропущеного строку.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.

Обставини пропуску строку звернення до суду були обґрунтовані позивачем у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, викладеній у позовній заяві, в подальшому строк звернення до суду із даним позовом був поновлений ухвалою суду першої інстанції від 10.03.2020 року наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду визнано поважними і пропущений строк звернення до суду ОСОБА_1 поновлено.

Між тим, постановляючи ухвалу від 06 квітня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції надає протилежну оцінку одним і тим самим обставинам справи щодо відповідності позовної заяви вимогам встановленим процесуальним законодавством, в частині дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду з даним позовом та поважності причин його пропуску.

Окрім того, вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд дослідив лише питання щодо дати ознайомлення позивача з наказом про відрахування з навчання, проте на дав оцінки іншим обставинам, що перешкодили ОСОБА_1 своєчасно звернутись до суду ( хвороба чоловіка, його інвалідність та потреба у догляді, а також стан її вагітності).

При цьому, судова колегія також враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Белет проти Франції», відповідно до яких стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

В рішенні ЄСПЛ від 27.06.2000 р. у справі «Ілхан проти Туреччини» Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично, не має абсолютного характеру і перевіряючи його виконання слід звернути увагу на обставини справи.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 .

Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції при залишенні позову ОСОБА_1 без розгляду допустив порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, що відповідно до приписів ст. 320 КАС України є підставою для скасування ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі та направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, з урахуванням викладеного в мотивувальній частині цієї постанови.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року скасувати.

Справу направити до Хмельницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 03 серпня 2020 року.

Головуючий Франовська К.С.

Судді Кузьменко Л.В. Совгира Д. І.