Справа № 460/3798/19
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2020-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2020 рокуЛьвівСправа № 460/3798/19 пров. № А/857/4992/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Бруновська Н.В.,

суддя Кузьмич С.М.

секретар судового засідання Мельничук Б.Б.

за участю представників сторін

від позивача Євгеюк О.Є.

від відповідача Сахман П.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року (головуючий суддя Дудар О.М., проголошено о 15:58:22 , м. Рівне, повний текст складено 26.03.2020) у справі № 460/3798/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Свиспан Лімітед» до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Свиспан Лімітед» (далі - ТОВ «Свиспан Лімітед», позивач ) звернулося до суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 05.09.2019 № форми «В4», яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за податковою декларацією з податку на додану вартість за червень 2019 року на 33724,00грн.

В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що виправлені позивачем технічні помилки в декларації з податку на додану вартість жодним чином не вплинули на кінцеву суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Свиспан Лімітед» про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 05.09.2019 №, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на 33724,00грн за податковою декларацією з податку на додану вартість за червень 2019 року.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Свиспан Лімітед» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, Офісу великих платників податків Державної податкової служби , судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1921,00грн.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції відповідачем подано апеляційну скаргу. З посиланням на невірне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати, та прийняти нове, яким у задоволені позову відмовити.

В обґрунтування своїх тверджень відповідачем зазначено, що проведеною перевіркою встановлено порушення позивачем вимог п.198.1, п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України, в результаті чого завищено від`ємне значення податку на додану вартість, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду. Відтак, спірне податкове повідомлення-рішення винесене відповідно до вимог чинного законодавства.

Представник позивача проти поданої апеляційної скарги заперечує.

Представник відповідача підтримує вимоги апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що в задоволені апеляційної скарги слід відмовити з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

На підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, ст.76 Податкового кодексу України, головним державним ревізором-інспектором Луцького відділу податкового супроводження підприємства Львівського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за червень 2019 року ТОВ «Свиспан Лімітед» з питань перевірки даних, задекларованих у зазначеній декларації, за наслідками якої складено акт від 12.08.2019 № 675/28-10-48-12/32358806 (а.а.с.84-88).

Згідно з висновками акта, дані перевірки свідчать про завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість за червень 2019 року, поданій 18.07.2019 (реєстраційний номер ), в результаті чого зменшується сума, що підлягала зарахуванню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.21) на 33724,00грн.

На підставі акта перевірки від 12.08.2019 № 675/28-10-48-12/32358806 відповідачем прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення , яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за податковою декларацією з податку на додану вартість за червень 2019 року на 33724,00 грн.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що зменшення позивачу спірним податковим повідомленням-рішенням розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на 33724,00грн за податковою декларацією з податку на додану вартість за червень 2019 року не відповідає критеріям обґрунтованості, добросовісності та пропорційності, встановленим ч.2 ст.2 КАС України.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступного.

Відповідно до пп.14.1.181 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Відповідно до п.198.1 ст. 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше; дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною (п. 198.1 ст. 198 ПК України).

Згідно з п.198.3 ст. 198 Податкового кодексу України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу (п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України).

У силу вимог п.185.1 ст.185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування є, зокрема, операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню) передбачено ст.200 Податкового кодексу України.

Від`ємне значення суми податку на додану вартість розраховується за правилами п.200.1 ст.200 Податкового кодексу України як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду і сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до долученого до матеріалів справи акта перевірки від 12.08.2019 позивачем у складі податкового кредиту, отриманого від ПТЕП «Автотрансекспедиція» за червень 2019 року, задекларувало на 2916,67грн ПДВ більше, ніж підтверджено зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними; включило до податкового кредиту податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2019 року по контрагенту ФОП ОСОБА_1 ПДВ в сумі 30807,79грн з періодом виписки податкових накладних - квітень 2019 року, що не підтверджується зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними.

Відтак, як вважає відповідач ТОВ включило до податкового кредиту податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2019 року по контрагентам ПТЕП «Автотрансекспедиція» та ФОП ОСОБА_1 ПДВ в сумі 33724,00грн, що не підтверджені зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними.

Колегією суддів встановлено, що контрагентом ТОВ «Свиспан Лімітед», фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 за наслідками господарських операцій з надання послуг з перевезення лісосировини виписано для позивача податкову накладну від 30.06.2019 №51 на суму 184846,74грн, у тому числі: обсяг постачання (без податку на додану вартість) - 154038,95грн, податок на додану вартість - 30807,79 грн (а.с.32). Податкова накладна зареєстрована постачальником у встановленому порядку в Єдиному реєстрі податкових накладних за реєстраційним номером , що підтверджується квитанцією №1 (а.с.33).

Контрагентом ТОВ «Свиспан Лімітед», ТОВ «Імпекс Транс» за наслідками господарських операцій з надання транспортно-експедиційних послуг виписано для позивача податкову накладну від 07.06.2019 №4 на суму 17500,00грн, у тому числі: обсяг постачання (без податку на додану вартість) - 14583,33грн, податок на додану вартість - 2916,67грн (а.с.34). Податкова накладна зареєстрована постачальником у встановленому порядку в Єдиному реєстрі податкових накладних за реєстраційним номером , що підтверджується квитанцією №1 (а.с.35).

18.07.2019 ТОВ «Свиспан Лімітед» подано податкову декларацію з податку на додану вартість за червень 2019 року, у рядку 21 якої сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду відображено суму - 859935,00грн (а.с.19-20).

У додатку №5 до зазначеної податкової декларації, позивачем у таблиці 2 розділу ІІ «Податковий кредит» за пор.№114 відображено податкову накладну з обсягом постачання (без податку на додану вартість) на суму 154038,95грн, сума податку на додану вартість - 30807,79грн. При цьому, у графі 3 «Період складання податкових накладних» зазначено « 04.2019». Крім того, у зазначеній таблиці 2 розділу ІІ «Податковий кредит» за пор.№104 (і.п.н. платника НОМЕР_1 (ПТЕП «Автотрансекспедиція») відображено податкову накладну з обсягом постачання (без податку на додану вартість) на суму 216416,73грн, сума податку на додану вартість - 43283,41грн. У графі 3 «Період складання податкових накладних» зазначено « 06.2019». У цій же таблиці за пор.№244 (і.п.н. платника НОМЕР_2 (ТОВ «Імпекс Транс») відображено податкову накладну з обсягом постачання (без податку на додану вартість) на суму 220166,66грн, сума податку на додану вартість - 44033,36грн. У графі 3 «Період складання податкових накладних» зазначено «06.2019». При цьому, вищезазначена податкова накладна від 07.06.2019 №4 на суму 17500,00грн, виписана для позивача ТОВ «Імпекс Транс» (і.п.н. НОМЕР_2 ), у таблиці 2 розділу ІІ «Податковий кредит» додатку №5 до податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2019 року ТОВ «Свиспан Лімітед» відображена не була.

Після ознайомлення з актом камеральної перевірки від 12.08.2019 №675/28-10-48-12/32358806, ТОВ «Свиспан Лімітед» 20.08.2019 було подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за червень 2019 року, у рядку 21 якого «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» відображено суму - 859935,00 грн.

Обов`язок платника податку на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений ПКУ термін визначено п. 201.1 ПКУ.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

У разі якщо частка товарів/послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов`я зань (п. 201.7 ПКУ).

Враховуючи те, що податкова накладна, складена на частину отриманої передоплати від покупця, не відповідає вимогам пп. 201.1 та 201.7 ПКУ, то така податкова накладна не є для покупця підставою для включення суми ПДВ по ній до складу податкового кредиту. З метою виправлення ситуації продавець на дату виявлення помилки має скласти в порядку, визначеному ст. 192 ПКУ, розрахунок коригування до податкової накладної, що була складена на частину отриманої передоплати, яким відсторнувати таку податкову накладну, та скласти правильно заповнену податкову накладну на всю суму отриманих коштів.

Така податкова накладна повинна бути складена датою виникнення податкових зобов`язань за фактом отриманої передоплати та бути зареєстрована в ЄРПН.

У додатку №5 до уточнюючого розрахунку (а.а.с.39-40), позивачем у таблиці 2 розділу ІІ «Податковий кредит» внесено наступні виправлення: відстерновано податкову накладну, виписану платником за і.п.н. 6 (ФОП ОСОБА_1 ) з обсягом постачання (без податку на додану вартість) на суму 154038,95грн, сума податку на додану вартість - 30807,79грн, за періодом складання « 4.2019»; відображено податкову накладну, виписану платником за і.п.н.6 (ФОП ОСОБА_1 ) з обсягом постачання (без податку на додану вартість) на суму 154038,95грн, сума податку на додану вартість - 30807,79грн, за періодом складання « 6.2019»; відсторновано податкову накладну, виписану платником за і.п.н. НОМЕР_1 (ПТЕП «Автотрансекспедиція») з обсягом постачання (без податку на додану вартість) на 14583,33грн, сума податку на додану вартість - 2916,67грн, за періодом складання « 6.2019»; відображено податкову накладну, виписану платником за і.п.н. НОМЕР_2 (ТОВ «Імпекс Транс») з обсягом постачання (без податку на додану вартість) на 14583,33грн, сума податку на додану вартість - 2916,67грн, за періодом складання « 6.2019».

Відповідно до п.п.201.10 п.201 ст.201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Отже, підставою для включення до податкового кредиту сум сплаченого покупцем податку на додану вартість є складена постачальником та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних податкова накладна.

Матеріалами справи доведено, та не спростовано відповідачем, що податкові накладні від 30.06.2019 №51 та від 07.06.2019 №4 зареєстровані постачальниками у встановленому порядку в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відтак колегія суддів зазначає, що податковий кредит у сумі 33724,00 грн. у податковій декларації з податку на додану вартість за червень 2019 року ТОВ «Свиспан Лімітед» сформовано правомірно, згідно з вимогами ст.201 Податкового кодексу України.

При цьому, пунктом 50.1 статті 50 ПК визначено, право платника податків вносити зміни до податкової звітності у разі, якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею).

Зазначена норма не містить заборони платнику податків подавати уточнюючу декларацію (розрахунок) під час проведення контролюючим органом камеральної перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового (пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України).

Статтею 76 ПКУ встановлено, що контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків. Показники, відображені платником у податкових деклараціях, порівнюються з аналогічною інформацією, наявною у реєстрах і звітності (Єдиному реєстрі податкових накладних, митних деклараціях, Єдиному реєстрі акцизних накладних, Z-звітах тощо).

Найбільша частина показників декларації з ПДВ зіставляється з даними Єдиного реєстру податкових накладних. Податкове зобов`язання необхідно відображати у декларації того періоду, в якому складено податкову накладну. Тобто навіть якщо податкову накладну було зареєстровано після граничного терміну подання податкової декларації за звітний період, вона має бути включена до зобов`язань того періоду, коли вона виписана, шляхом подання уточнюючого розрахунку. До податкового кредиту податкові накладні, не зареєстровані вчасно, навпаки включаються за той звітний податковий період, в якому вони були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, або в наступні періоди, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати їх складення (у тому числі для платників податку, які застосовують касовий метод) (п. 198.6 ПКУ).

Наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 №165 затверджено Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця (далі Методичні рекомендації №165).

У силу вимог пп.2.4.2 п.2.4 Методичних рекомендацій №165 контролюючому органу рекомендовано у межах здійснення камеральної перевірки проводити обмін інформацією з платниками податків шляхом створення та направлення в електронному вигляді платнику податків електронного повідомлення про результати про результати електронної обробки (звірки) податкової інформації з податку на додану вартість, для врахування розбіжностей при формуванні та уточненні показників податкової звітності з податку на додану вартість.

За змістом пп.2.5.1 п.2.5 Методичних рекомендацій №165, контролюючим органом надається платнику податків строк для самостійного виправлення помилок.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, обміну інформацією між відповідачем та позивачем під час проведення камеральної перевірки не відбувалося, останній не отримував жодного електронного повідомлення.

За таких обставин, відповідача позбавив позивача права подати уточнюючу декларацію (розрахунок) під час проведення контролюючим органом камеральної перевірки.

Суд зазначає, що після подання позивачем уточнюючого розрахунку числове значення рядка 21 «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2019 року не змінилося і становить 859935,00грн.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що заявлений позов є підставним та обґрунтованим, а тому підлягає до задоволення.

При цьому висновок суду про неправомірність рішень податкового органу зроблено з дотриманням вимог КАС України, оскільки він, вживши заходів, необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, всебічно, повно та об`єктивно оцінив наявні у справі докази і постановив законне й обґрунтоване рішення.

В порядку ст.139 КАС України понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги належить покласти на апелянта.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не вбачає і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.139, ч.3 ст.243, ст.310, п.1 ч.1 ст.315, ст.316, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року у справі № 460/3798/19 залишити без задоволення, а вказане рішення суду без змін.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на апелянта.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення; у випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді Н. В. Бруновська
С. М. Кузьмич
Повне судове рішення складено 05 серпня 2020 року.