Справа № 580/1524/20
Суддя: С.О. Кульчицький
Дата ухвалення: 2020-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2020 року справа № 580/1524/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кульчицького С.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю БУМКОРН до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю БУМКОРН (далі позивач) з позовом до Київської митниці Держмитслужби (далі відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати:

- рішення від 10.12.2019 №100000/2019/200001/2 про визначення митної вартості товарів;

- картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення від 10.12.2019 №UA100710/2019/00001;

- відмову у визнанні митної вартості від 21.02.2020 №7.8-1/15/11/3546.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що з метою митного оформлення відповідачу було надано митну декларацію та всі інші необхідні документи, які давали змогу митному органу визначити митну вартість товару за ціною, заявленою декларантом, однак митним органом прийнято протиправне рішення про коригування митної вартості товарів та складено Картку відмови у прийнятті митної декларації, незважаючи на подані позивачем документи.

Ухвалою від 01.06.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі на підставі даного позову, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, надав до суду відзив, в якому вказав про безпідставність позову, оскільки надані позивачем документи містять розбіжності щодо поставки товару, що свідчить про можливий вплив на вартість товару. Відповідач зазначає, що відповідно до розділу 2 контракту № 1/19UKR від 01.04.2019 товар постачається на умовах СІР, Україна, Черкаська область, Городищенський район, смт. Вільшана, вид транспортування: морський транспорт. При цьому у вказаному населеному пункті відсутні морські порти. Правила Інкотермс 2010 року - умови поставки СІР передбачають страхування вантажу, однак позивачем до митного органу не надавались страхові документи, та документи, що містять відомості про вартість страхування.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає таке.

З матеріалів справи судом встановлено, що 01.04.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Бумкорн» (покупець) та Фірмою «LUCKY WE INTERNATIONAL CO. LIMITED» (продавець) укладено контракт № 1/19 UKR, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець придбаває іграшки та інші товари в асортименті, які в подальшому називаються товаром. Конкретна назва, кількість товару та ціна зазначаються в інвойсах до даного контракту для кожної конкретної партії, що поставляється.

Згідно з п. 1.3 контракту № 1/19 UKR від 01.04.2019 загальна сума контракту становить 100 000, 00 доларів США.

Відповідно до п. 2.1, 2.4 контракту № 1/19 UKR від 01.04.2019 продавець поставляє товари на умовах СІР, Україна, Черкаська область, Городищенський район, смт. Вільшана. Вид транспортування: морський транспорт.

Пунктом 3 контракту № 1/19 UKR від 01.04.2019 передбачено, що оплата за товар проводиться в доларах США. Покупець зобов`язується перерахувати авансовий платіж на рахунок продавця в розмірі, не менше 20 % від суми поставки.

Згідно з п. 8.1 контракту № 1/19 UKR від 01.04.2019 усі податки, мита, митні збори, пов`язані з виконанням контракту оплачуються тією стороною, на території якої вони утримуються. Страхування вантажу не проводиться.

Додатковою угодою № 1 до контракту № 1/19 UKR від 01.04.2019 сторони доповнили п.3 контракту фразою: Покупець оплачує кожний інвойс протягом 180 днів з дня відправки товару продавцем. Датою відправки вважається дата складання коносамента.

09.12.2019 до митного поста «Черкаси-південний» Київської митниці Держмитслужби уповноваженою особою позивача подано митну декларацію ІМ-40-ДЕ №UA 100710/2019/517726 (далі - МД), за якою в митний режим задекларовано товари «іграшки та інші товари в асортименті» загальною вартістю 21 022,346 доларів США, що надійшов на адресу позивача від компанії «LUCKY WE INTERNATIONAL CO. LIMITED» (Китайська Народна Республіка).

За МД №UA 100710/2019/517726 митну вартість задекларованого товару уповноваженою особою позивача як таку, що визначена за основним методом визначення митної вартості товару - за ціною договору (контракту) щодо і. які імпортуються (вартість операції), а саме: Товар №1 - 156524,11 грн. (на рівні 2,32 долари США/кг); Товар №2 - 5622,78 грн. (на рівні 2,9 долари США/кг); Товар №3 - 19335,70 грн. (на рівні 1,96 долари США/кг); Товар №4 - 16920,52 грн. (на рівні 2,32 долари США/кг); Товар №5 - 7003,56 грн. (на рівні 1,91 долари США/кг); Товар №8 - 6036,54 грн. (на рівні 1,53 долари США/кг); Товар №13 -20798,57 грн. (на рівні 2,32 долари США/кг); Товар №14 - 31590,27 грн. (на рівні 1,9 долари США/кг); Товар №15 - 6468,33 грн. (на рівні 2,95 долари США/кг); Товар №16 - 102,49 грн. (на рівні 0,04 долари США/кг); Товар №17 - 3102,06 грн. (на рівні 0,51 долари США/кг); Товар №18 - 1186,24 грн. (на рівні 1,53 долари США/кг); Товар №19 - 5508,90 грн. (на рівні 1,30 долари США/кг).

Згідно з графою 44 вказаної МД, для підтвердження заявленої митної вартості товарів та правильності обрання методу її визначення до митного органу подано наступні документи: пакувальний лист від 14.10.2019; уточнюючий пакувальний лист від 02.12.2019; проформа від 29.08.2019 №FОС20190829; комерційний інвойс від 14.10.2019 №2019ВL009; уточнюючий комерційний інвойс від 14.10.2019 №2019ВL009; коносамент від 17.10.2019 №MEDUN4554386; міжнародна товарно-транспортна накладна від 22.11.2019 №498; платіжне доручення в іноземній валюті від 27.09.2019 №38; зовнішньоекономічний контракт від 01.04.2019 № 1/19UKR; додаткову угоду до зовнішньоекономічного контракту від 15.05.2019 № 1; вагова описова довідка від 03.12.2019 №1; лист компанії «LUCKY WE INTERNATIONAL CO. LIMITED» від 02.12.2019 б/н; акт про невідповідність товарів відомостям, зазначеним у товарно-супровідних документах від 03.12.2019 №N-03.

У подальшому, відповідно до ст. 363 Митного кодексу України (далі - МК України), п. 4.5.4. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631 (далі - Порядок №631/2012), Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, Автоматизованою системою аналізу управління ризиками за МД №UA 100710/2019/517726 згенеровано обовязкові до виконання форми митного контролю (а.с. 142-144):

- 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»: по наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: 1, 2, 3, 4, 5, 8, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 Митного кодексу України;

- 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»: по наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: 1, 2, 3, 4, 5, 8, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 Митного кодексу України;

- 117-2 «Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів із залученням спеціалізованого підрозділу митниці ДФС для перевірки числового значення заявленої митної вартості»: по наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1,2,3,4,5,8,13,14,15,16,17,18,19). Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 cm. 53 Митного кодексу України.

Виконання зазначених митних формальностей відповідно до п. 4.7. Порядку №631/2012 митним постом «Черкаси-південний» передано до спеціалізованого підрозділу Київської митниці Держмитслужби.

Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості задекларованих товарів відповідачем встановлено, що надані для підтвердження митної вартості документи містять розбіжності та не містять відомостей щодо усіх складових митної вартості задекларованих товарів, зокрема:

1) пунктами 2.1. та 2.4. розділу 2 зовнішньоекономічного контракту від 01.04.2019 №1/19UKR передбачено, що поставка вищевказаного товару позивачу здійснюсться продавцем («LUCKY WE INTERNATIONAL CO. LIMITED») на комерційних умовах СІР Вільшана, при цьому сторони дійшли згоди про поставку товарів морським видом транспорту. Враховуючи те, що смт. Вільшана розташоване в Городищенському районі Черкаської області та не має морських портів, транспортування морським видом транспорту товару на таких умовах є об`єктивно неможливим;

2) відповідно до п. 2.2 зовнішньоекономічного контракту від 01.04.2019 №1/19UKR зазначено, що усі терміни по доставці, зазначені в даному пункті визначаються і тлумачаться сторонами згідно з ІНКОТЕРМС 2010 (умови поставки - СІР Вільшана). Відповідно до Міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів ІНКОТЕРМС 2010, термін СІР "фрахт/перевезення та страхування оплачено до ..." означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. При цьому, продавець зобов`язаний укласти договір страхування та сплатити страхові внески. За умовами терміну СІР від продавця вимагається забезпечення страхування лише з мінімальним покриттям. У випадку, якщо покупець бажає мати страхування з більшим покриттям, він повинен або прямо та недвозначно домовитися про це з продавцем, або самостійно вжити заходів до забезпечення додаткового страхування. Однак в пункті 8.1. контракту від 01.04.2019 №1/19UKR зазначено що страхування не здійснюється, що прямо суперечить пункту 2.2. цього контракту. Таким чином, визначенні сторонами зовнішньоекономічної операції умови поставки передбачають можливість понесення позивачем додаткових витрат щодо страхування вантажу, що мають бути включенні в митну вартість товару відповідно до ч. 10 ст. 58 МК України. Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України якщо страхування здійснювалось, декларант зобов`язаний надати митниці страхові документи та документи, які підтверджують вартість страхування, але надані документи містять суттєві розбіжності та не містять всіх відомостей, що дають змоги впевнитись в правильності заявлення позивачем всіх складових митної вартості задекларованого товару;

3) відповідно до статті 7 Генеральної угоди з тарифів та торгівлі (ГАТТ 1947) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Враховуючи рівень заявленої митної вартості деяких товарів (наприклад, товар №16 митна вартість - 0,04 дол. США/кг) здійснення такої зовнішньоекономічної операції (враховуючи вартість сировини, витрат на виробництво та вартість транспортування морем) є недоцільним, що викликає сумніви щодо правильності визначення митної вартості;

4) до митного оформлення уповноваженою особою позивача подано декілька комерційних документів - комерційний інвойс від 14.10.2019 №2019BL009 та уточнюючий комерційний інвойс від 14.10.2019 №2019BL009. Зазначені комерційні документи видані однією датою, але містять різну інформацію щодо кількості та вартості поставленого товару. При цьому, митну вартість задекларованого товару заявлено на підставі уточнюючого комерційного інвойсу від 14.10.2019 №2019BL009, що не надходив з вантажем та кількість і вартість товару в якому значно відрізняється від відомостей, зазначених в комерційному інвойсі від 14.10.2019 №2019BL009, що подавався в пункті пропуску на митну територію України. При цьому, уповноваженою особою позивача до митного оформлення на підтвердження заявленої митної вартості також подано проформу від 29.08.2019 №FOC20190829, яка містить посилання на зовнішньоекономічний контракт від 01.04.2019 №1/19UKR та комерційний інвойс від 29.08.2019 №FOC20190829, який до митного оформлення не подавався. При цьому, кількість та вартість зазначеного в проформі від 29.08.2019 №FOC20190829 товару відрізняється від відомостей, наявних в комерційному інвойсі від 14.10.2019 №2019BL009 та уточнюючому комерційному інвойсі від 14.10.2019 №2019BL009;

5) підпунктом 1.2. та розділом 3 зовнішньоекономічного контракту від №1/19UKR передбачено, що ціна на продукцію вказується в комерційних інвойсах, а покупець (ТОВ «Бумкорн») зобов`язаний перерахувати авансовий платіж на рахунок Продавця в розмірі не менше 20% від суми поставки. Згідно з додатковою угодою до зовнішньоекономічного контракту від 15.05.2019 №1 передбачено, що покупець оплачує кожен інвойс протягом 180 днів з моменту дати складення коносаменту (відправлення товару). На час проведення митного контролю позивачем або його уповноваженою особою не надано інформації щодо оплати за поставлений товар або ж відсутність такої, а також інформації про те, які фактично інвойси з поданих має оплатити позивач. Надане до митного оформлення платіжне доручення в іноземній валюті від №38 містить посилання на зовнішньоекономічний контракт від 01.04.2019 №1/19UKR та комерційний інвойс від 29.08.2019 №FQC20190829, який до митного оформлення не подавався, що унеможливило ідентифікувати його з партією поставленого товару та встановити суму, яка фактично була сплачена або підлягала сплаті за ці товари в розумінні ч. 3 ст. 53 МК України.

З метою підтвердження числових значень складових митної вартості та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларанту надано можливість усунути розбіжності, спростувати сумніви щодо заявленого рівня митної вартості та довести заявлену ним митну вартість товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

09.12.2019 уповноваженою особою позивача повідомлено митницю, що надати додаткові документи останній не має змоги (а.с. 147).

10.12.2019 відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №100250005/2015/000057/2, відповідно до якого заявлені митні вартості товарів скориговано за другорядним методом визначення митної вартості - за ціною договору щодо подібних товарів, відповідно до положень ст. 60 МК України. При коригуванні, за основу взято наступні рівні митних вартостей подібних товарів оформлених у митному відношенні за наступними митними деклараціями:

Товар №1 - 5,51 дол. США/кг, оформлено за МД від 04.12.2019 №UА50009/2019/23227;

Товар №2 - 5,51 дол. США/кг, оформлено за МД від 07.12.2019 №UA50006/2019/40794;

Товар № 3 3,52 дол. США/кг, оформлено за МД від 01.12.2019 №UA50009/2019/22907;

Товар № 4 5,51 дол. США/кг, оформлено за МД від 04.12.2019 №UA50009/2019/23227;

Товар № 5 5,51 дол. США/кг, оформлено за МД від 07.12.2019 №UA50002/2019/14350;

Товар № 8 10,48 дол. США/кг, оформлено за МД від 08.10.2019 №UA50006/2019/31579;

Товар № 13 5,51 дол. США/кг, оформлено за МД від 28.11.2019 №UA50001/2019/22907

Товар № 14 5,51 дол. США/кг, оформлено за МД від 06.12.2019 №UA50002/2019/14287;

Товар № 15 3,01 дол. США/кг, оформлено за МД від 05.12.2019 №UA50009/2019/23315;

Товар № 16 1,61 дол. США/кг, оформлено за МД від 28.11.2019 №UA50012/2019/11696;

Товар № 17 5,01 дол. США/кг, оформлено за МД від 02.12.2019 №UA50006/2019/39689;

Товар № 18 5,51 дол. США/кг, оформлено за МД від 07.12.2019 №UA50006/2019/40776

Товар № 19 3,01 дол. США/кг, оформлено за МД від 07.10.2019 №UA10012/2019/211741.

Рішення винесено без урахуванням термінів, передбачених ст. 53 МК України, на письмове прохання декларанта за формою встановленою наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору». Декларанту роз`яснено наявність в нього права на випуск товарів у вільний обіг за умови надання гарантій відповідно до розділу X МК України, право оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості товарів у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МК України або до суду, а також перелік вимог за умови яких митна вартість може бути визнана.

У зв`язку із прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів, відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України, положень розділу VII Порядку №631/2012, позивачу 10.12.2019 видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА 100710/2019/00001.

12/12/2019 зазначені товари, відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України, випущені у вільний обіг за митною декларацією №UА100710/2019/518002 зі сплатою митних платежів згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та забезпечення сплати різниці між цією сумою та сумою митних платежів, визначених митницею відповідно до рішення про коригування митної вартості №UА100000/2019/200001/2.

Загальна сума наданих позивачем гарантій становить 106128,60 грн.

У подальшому, 27.02.2020 до Київської митниці Держмитслужби надійшло клопотання позивача від 13.02.2020 №200 щодо визнання заявленої митної вартості задекларованих товарів та повернення наданих фінансових гарантій, до якої надано платіжні доручення № 38 та № 39, прайс-лист, лист від «LUCKY WE INTERNATIONAL CO. LIMITED».

За результатами розгляду вказаного клопотання та поданих до нього документів встановлено, що заявлена позивачем митна вартість товарів не відповідає нормам ст. 7 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1947 року, базується на необ`єктивних даних та протирічить вимогам ст.ст. 52, 58 МК України, у зв`язку з чим відсутні підстави для її визнання.

Не погоджуючись із здійсненим відповідачем коригуванням митної вартості імпортованого товару, Товариство звернулось до суду з позовом у даній справі.

Частиною 2 статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з пунктами 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

За змістом статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 51 МК України).

Так частинами 1 - 3 статті 57 (глава 9 розділу ІІІ) МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами 1 - 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ 1947) (частина 1 статті 64 «Резервний метод» МК України).

Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

За змістом частин 1 - 3 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частини 5 - 6 статті 53 МК України).

Згідно із частинами 1 - 3 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 МК України.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 6 статті 54 МК України передбачено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У відповідності до частин 1 та 2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі (частина 12 статті 264 МК України).

Отже митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Судом встановлено, що відповідно до розділу 2 контракту № 1/19UKR від 01.04.2019, товар постачається на умовах СІР, Україна, Черкаська область, Городищенський район, смт. Вільшана, вид транспортування: морський транспорт. Однак з врахуванням географічного розташування пункту призначення таке є неможливим. Згідно з п. 2.2. контракту № 1/19UKR від 01.04.2019 всі терміни по доставці, зазначені в даному пункті визначаються та тлумачаться сторонами відповідно до Інкотермс 2010.

При цьому, згідно з Інкотермс (офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (в редакції 2010 року) термін «СІР» («Carriage and Insurance Paid to» в перекладі «Провезення та страхування оплачені до») означає, що продавець несе ті ж обов`язки, що і відповідно до терміну СРТ (тобто, продавець оплачує фрахт за перевезення товару до вказаного місця призначення, також в обов`язки продавця входить здійснення необхідного для вивозу митного очищення товару), але з тим доповненням, що продавець повинен забезпечити транспортне страхування від ризиків загибелі або пошкодження товару під час перевезення. Продавець укладає договір страхування й оплачує страхову премію. Покупець повинен прийняти до відома, що згідно з терміном СIP від продавця потрібно лише забезпечення страхування на мінімальних умовах. Згідно з даними умовами, продавець зобов`язаний забезпечити митне очищення товару для експорту. Цей термін може використовуватися при перевезенні товару будь-яким видом транспорту, включаючи змішані перевезення.

Пунктом 8 контракту № 1/19UKR від 01.04.2019 передбачено, що страхування не здійснюється, що суперечить положенням п.2.2. цього контракту.

Згідно з п. 7 ч. 10 ст. 58 МК України витрати на страхування товарів є обов`язковою складовою митної вартості товару та повинні додаватись ло ціни товару, якщо не були до неї включені.

Частиною 2 ст. 53 МК України передбачено, що якщо здійснювалося страхування, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що винесене відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів відповідає вимогам п. 2 та п. 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивачки є необґрунтованими, а тому у задоволенні позовних вимог належить відмовити повністю.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Розподіл судових витрат здійснюється у порядку визначеному ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 9, 14, 19, 76, 77, 90, 134, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю БУМКОРН до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень відмовити повністю.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Витрати зі сплати судового збору покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю БУМКОРН.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У разі застосування судом частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.О. Кульчицький