Справа № 420/5465/20
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2020-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5465/20
УХВАЛА

07 серпня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Одеського державного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням слухачів докторантури та аспірантури вищого навчального закладу, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Одеського державного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням слухачів докторантури та аспірантури вищого навчального закладу, в якому позивач просив стягнути з відповідача 60021,21грн.

Також позивач просив поновити строк звернення до суду та подав клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом; відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п.2 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви

Позивачем є Одеський державний університет внутрішніх справ, але позов виготовлений на бланку структурного підрозділу - відділу юридичного забезпечення.

У якості адреси відповідача значиться його місце реєстрації - АДРЕСА_1 , проте належних доказів вказаних обставин не надано.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат .

Згідно зі ст.2 Закону платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем вказаний документ до позову не наданий.

Позивач подав до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви, посилаючись на неможливість сплати судового збору у зв`язку зі значною кількістю позовних заяв, що подаються університетом.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення.

Частиною ст. 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір". Згідно з ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлені пільги щодо сплати судового збору для певної категорії осіб. Позивач до категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору не відноситься.

Відповідно до чч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Жодна з наведених умов не передбачає звільнення від сплати судового збору чи відстрочення сплати судового збору державних органів, у тому числі через відсутність фінансування.

Посилання позивача на відсутність коштів призначених на сплату судового збору не може бути підставою для відстрочення судового збору, оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансуються з Державного бюджету України та має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справ «Креуз проти Польщі», «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Відповідно до положень ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом, водночас звільнення від сплати судового збору є фактично наданням окремим державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними і фізичними особами, які зобов`язані сплачувати судовий збір, що буде означати звуження їх права на звернення до суду.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним відмовити позивачу у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позову та відповідно залишити позову без руху для сплати судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та надання доказів його сплати до суду.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 року з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб на місяць у розмірі 2102 гривні.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Позивачем не виконані вимоги ст. 94 КАС України щодо письмових доказів наданих до позову, зокрема ним засвідчені копії з копій документів, що не відповідає вимогам ст.94 КАС України.

Крім того, не надані до позову належним чином завірені копії судових рішень.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою суду від 30.06.2020 року відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, позов залишений без руху та позивачу наданий 10-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснено, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Копія ухвали суду від 30.06.2020 року направлена на електронну адресу позивача.

Позивач у встановлений строк в ухвалі суду від 30.06.2020 року не усунув недоліки позовної заяви.

Проте суд не вирішував питання про повернення позову, оскільки Законом України №540-ІХ від 30.03.2020 року розділ VI КАС України доповнено пунктом 3, згідно з яким під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема ст. 169 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки, у тому числі щодо залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», встановлений з 12.03.2020 до 03.04.2020 на території України встановлено карантин та заборонено проведення масових заходів. У подальшому карантин неодноразово продовжувався, та останній раз до 31.08.2020 року.

Законом України №713-ІХ від 18.05.2020 року, якій набрав чинності 17.07.2020 року, змінена редакція п.3 розділу VI КАС України та визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, Законом передбачено продовження строку лише за заявою учасника справи.

Згідно з розділом II (Прикінцеві та перехідні положення) Закону України №713-ІХ від 18.05.2020 року цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Процесуальні строки, які були продовжені відповідно, зокрема, до п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-ІХ від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, законодавець надав учасникам справ 20 денний строк для подання заяви по справі на продовження будь-якого процесуального строку, у тому числі який надається учаснику справи для усунення недоліків позову. Оскільки, закон набрав чинності 17.07.2020 року, останнім 20-м днем для подачі вказаної заяви - є 06.08.2020 року.

Станом на 07.08.2020 року по даній справі не зареєстровано заяви позивача про продовження строку на усунення недоліків позову або будь-яких інших заяв.

При таких обставинах суд вважає необхідним повернути позивачу позову з додатками на підставі справі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, відповідно до якої позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись ст. 169 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Одеського державного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням слухачів докторантури та аспірантури вищого навчального закладу - повернути позивачу без розгляду.

Роз`яснити позивачу що повернення позовної заяви не позбавляє її права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом

Ухвала набирає законної сили у порядку ст. 256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 293-295 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва