Справа № 640/19434/19
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2020-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2020 року м. Київ № 640/19434/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом Українського державного науково-дослідного та проектного інституту

«УкрНДІпроектреставрація»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови

В С Т А Н О В И В:

Український державний науково-дослідний та проектний інститут "УкрНДІпроектреставрація" (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області № 41 від 27 вересня 2019 року про накладення штрафу в розмірі 180 630,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що є генеральним проектувальником по проекту «Реставрація пам`ятки архітектури Мури фортеці (старого Замку) в м. Кам`янці-Подільському, Хмельницької області. Попередні та протиаварійні роботи по Північно-західному куту північного дворика (охор. № 730/1); Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Замкова, 1». Так, порушення, на підставі якого прийнято спірну постанову, не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки реставрація пам`ятки архітектури не потребує наявності у проектної організації при розробленні документації документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Також зазначив, що завдання на проектування об`єкта реставрації необхідно виключно у разі необхідності пристосування об`єкта реставрації та вказав на те, що поза увагою відповідача залишились обставини, що норми ДБН В.2.2-9-2009 не поширюються на споруди, що реставруються. Додатково звернув увагу, що відсутність порушень в проектній документації та її відповідність вимогам чинного законодавства підтверджується дозволом, виданим відповідачем 14 травня 2019 року, на виконання робіт по об`єкту.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Вказана ухвала суду отримана представником відповідача 13 листопада 2019 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Станом на час прийняття рішення відзиву на позовну заяву не подано з невідомих суду причин. Будь-яких заяв/клопотань до суду також не надходило.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

27 вересня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Думарецьким О.В. прийнято постанову № 41, якою Український державний науково-дослідний та проектний інститут «УкрНДІпроектреставрація» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 180 630,00 грн.

Підставою для прийняття вказаної постанови стало те, що під час проведення позапланової перевірки за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Замкова, 1, дозвіл на будівельні роботи від 14 травня 2019 року № ІУ91 «Реставрація пам`ятки архітектури Мури фортеці (старого Замку) в м. Кам`янці-Подільському, Хмельницької області. Попередні та протиаварійні роботи по Північно-західному куту північного дворика (охор. № 730/1); Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Замкова, 1» встановлено, що проектною організацією Український державний науково-дослідний та проектний інститут «УкрНДІпроектреставрація» проектна документація розроблена та передана замовнику будівництва без вихідних даних, а саме: відсутнє завдання на проектування та в проектній документації відсутні документи на право землекористування, а саме: на 13000 м.кв., в аркуші АР-1 (техніко-економічні показники) та експертному звіті в таблиці (техніко-економічні показники) будівельний об`єм пам`ятки 1282,9 м.кв. не відповідає наведеним габаритним параметрам даного об`єкту реставрації, чим порушено підпункт 1 пункту 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45, пунктів 1, 8 додатку А ДБН А.2.2-14-2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», а також додаток Б ДБН В.2.2-9-2009.

Вважаючи, що у відповідача не було правових підстав для прийняття спірної постанови, позивач звернувся до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частиною 1 статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Положення №294), центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (пункт 3 Положення №294).

Пунктом 7 Положення №294 встановлено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктами 2, 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктами 17, 19 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до пунктів 16-20 цього Порядку справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об`єкта будівництва: експертна організація - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат.

З матеріалів справи вбачається, що Український державний науково-дослідний та проектний інститут «УкрНДІпроектреставрація» є проектною організацією, яка виготовила і передала Національному історико-архітектурному заповіднику «Кам`янець» проектну документацію для виконання попередніх робіт на об`єкті «Реставрація пам`ятки архітектури Мури фортеці (старого Замку) в м. Кам`янці-Подільському, Хмельницької області. Попередні та протиаварійні роботи по Північно-західному куту північного дворика (охор. № 730/1); Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Замкова, 1».

За змістом частини 4 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Влаштування засобів безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення до будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури може здійснюватися без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, та за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм та правил. Порядок влаштування засобів безперешкодного доступу до об`єктів або їх розумного пристосування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі - Порядок № 466), визначено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Пунктом 5 Порядку № 466 передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 466 реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Таким чином, реконструкцію об`єкта будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

За змістом додатка А ДБН А.2.2-14-16 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування» вихідними даними, які надає замовник є: лист-замовлення; правовстановлюючі документи на користування пам`яткою або її частиною; розпорядчий акт власника про проведення ремонтно-реставраційних робіт; документи на право землекористування; межі ділянки землекористування (викопіювання з чергового кадастрового плану); топографічний план території на паперових та електронних носіях в масштабі М 1:500 та/або М 1:2000 із зазначенням меж ділянки проектування; матеріали інженерних вишукувань (за наявності); завдання на проектування (в разі пристосування об`єкта реставрації); технічні умови на приєднання об`єкта до інженерних мереж (за необхідності); архівні документи - плани БТІ, старовинні фотографії, іконографічні матеріали, замальовки, кошториси на ремонтні та ремонтно-реставраційні роботи; науково-реставраційний звіт (за наявності).

При цьому, завдання на проектування необхідно виключно у разі пристосування об`єкта реставрації.

Проектною документацією «Реставрація пам`ятки архітектури Мури фортеці (старого Замку) в м. Кам`янці-Подільському, Хмельницької області. Попередні та протиаварійні роботи по Північно-західному куту північного дворика (охор. № 730/1); Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Замкова, 1» передбачено виконання наступних робіт: відновлення суцільного стану стін з використанням матеріалів - каменю, що утворився після вивалення фрагментів мурів та матеріалів сумісних із стародавніми матеріалами даного мурування, виконання підсилення аварійної ділянки для запобігання подальших руйнацій.

Враховуючи, що проектна документація передбачає реставрацію пам`ятки архітектури, суд вважає, що висновок відповідача про порушення позивачем положень ДБН А.2.2-14-16 є помилковим.

Так, додатком Б ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди» установлено правила підрахунку загальної, корисної та розрахункової площі, будівельного об`єму, площі забудови та поверховості будинків.

Поряд з цим, відповідачем не взято до уваги, що положення додатку Б ДБН В.2.2-9-2009 як і ДБН В.2.2-9-2009 вцілому не поширюються на реставрацію пам`яток архітектури.

Враховуючи викладене у сукупності та зважаючи на те, що матеріали справи не містять жодного доказу встановлення відповідачем порушень при здійсненні попередніх робіт на об`єкті «Реставрація пам`ятки архітектури Мури фортеці (старого Замку) в м. Кам`янці-Подільському, Хмельницької області. Попередні та протиаварійні роботи по Північно-західному куту північного дворика (охор. № 730/1); Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Замкова, 1», суд дійшов висновку, що проектна документація відповідає наведеним вище нормам законодавства.

Встановлені обставини свідчать про відсутність у відповідача правових підстав для прийняття спірної постанови.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, позивачем надано суду достатні документальні докази, якими підтверджується протиправність дій відповідача під час прийняття оскаржуваного рішення, в той час, як останнім не доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Українського державного науково-дослідного та проектного інституту «УкрНДІпроектреставрація» задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області № 41 від 27 вересня 2019 року про накладення штрафу в розмірі 180 630,00 грн.

3. Стягнути на користь Українського державного науково-дослідного та проектного інституту «УкрНДІпроектреставрація» (04070, м. Київ, пл. Контрактова, 4, ) судові витрати у сумі 2710 (дві тисячі сімсот десять) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно - будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26, ).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко