Справа № 645/8296/19
Суддя: Бабкова Т. В.
Дата ухвалення: 2020-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/645/20/20
Справа № 645/8296/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Бабкової Т.В.,

при секретарі судових засідань Малій О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області старшого сержанта поліції Никитюка Олега Валентиновича про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, закриття провадження у справі,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАК № 1877042, винесену 18.12.2019 року інспектором 1 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області старшого сержантом поліції Никитюком О.В.; закрити провадження по справі.

На обґрунтовування позовних вимог позивач посилався на те, що 18.12.2019 року о 15 год. 08 хв. він керував автомобілем DODGE CALIBER SXT, номерний знак НОМЕР_1 , на 163 км автошляху «Київ-Чоп» поблизу с. Броники, де його зупинив інспектор 1 батальйону 4 роти УПП в Житомирській області старший сержант поліції Никитюк О.В. та повідомив про те, що позивачем порушено вимоги п. 12. 4 Правил дорожнього руху України щодо перевищення швидкості руху транспортного засобу, яким він керував. Поліцейський виніс постанову та вручив її під підпис позивачу. З тексту оскаржуваної постанови вбачається, що 18.12.2019 року позивач керував автомобілем DODGE CALIBER SXT, номерний знак НОМЕР_1 , у межах населеного пункту та пересувався зі швидкістю 103 км/год, що є порушенням Правил дорожнього руху України та містить у собі склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 122 КУпАП. Ознайомившись з текстом постанови, позивачу стало відомо про те, що підставою притягнення його до адміністративної відповідальності стали результати застосування фіксації порушень Правил дорожнього руху України засобом «TruCam» 0006321. Позивач звернувся з усною заявою до інспектора Никитюка О.В. про незгоду з прийнятим рішенням та прохав надати письмові пояснення по обставинам події, проте останній відмовив йому та запропонував надати свої пояснення до суду. Прилад, яким проводився нагляд за дорожнім рухом з метою фіксації Правил дорожнього руху, як вказано в постанові «TruCam» 0006321, не є автоматичним засобом фото-, відеофіксації, оскільки він знаходиться у робітника УПП та керується ним безпосередньо. Зазначає, що з 16.10.2018 року вимірювання швидкості руху автомобілів працівниками патрульної поліції здійснюється за допомогою лазерного вимірювача швидкості автотранспортних засобів LTI 20/20 TruCam, який був зареєстрований у Державному реєстрі засобів вимірювальної техніки за № У3197-12. Також зазначає, що неможливо чітко ідентифікувати факт скоєння правопорушення саме позивачем, що суперечить принципу індивідуальної юридичної відповідальності особи, тому що інтенсивність пересування машин на автомагістралі була великою, водії рухалися у потоці транспортних засобів, які прямують попереду в одному напрямку безпосередньо один за одним, тому можна розумно припустити, що приладу TruCam не вдасться зафіксувати швидкість саме того автомобіля, за кермом якого перебував позивач. В цей момент попереду чи збоку його автомобіля рухалися також інші автомобілі, тому позивач вважає, що отримані фотографії його автомобіля на екрані вимірювального пристрою з фіксацією Правил дорожнього руху України є неналежними та недопустимими доказами. Крім того, інспектором поліції Никитюком О.В. не зазначені відомості про адресу веб-сайту в мережі інтернет, на якому позивач може ознайомитися із зображенням чи відеозаписом транспортного засобу на момент вчинення адміністративного правопорушення, ідентифікатор для доступу до зазначеної інформації та порядок звільнення від адміністративної відповідальності. Позивач вважає, що інспектор патрульної поліції не мав права на місці вчинення адміністративного правопорушення виносити оскаржувану постанову. Отже, на підставі викладеного, така постанова підлягає скасуванню, так як вона винесена з порушенням закону.

Позивач ОСОБА_1 надав заяву, в якій зазначає, що не заперечує проти залучення в якості 3-ї особи - Управління патрульної поліції в Житомирській області.

Відповідач, інспектора 1 батальйону 4 роти УПП в Житомирській області старший сержант поліції Никитюк О.В., у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи сповіщався своєчасно та належним чином, причини неявки суд не повідомила, в матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву та заперечення.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 4 ст. 229 КАС України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно п.6 ч. 6 ст. 12 КАС України справа за цим адміністративним позовом належить до справ незначної складності, розгляд і вирішення даної адміністративної справи належить здійснювати відповідно до вимог ст.ст. 286, 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 269 КАС України у справах, визначених ст. 286 КАС України, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

Окрім того відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно із статтею 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема частиною першою, другою, третьою, п`ятою, шостою, восьмою, десятою і одинадцятою статті 121.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною 1 статті 122 КУпАП працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, відповідні працівники не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями частиною першою, другою, третьою, п`ятою, шостою, восьмою, десятою і одинадцятою статті 121.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Положення частини третьої статті 48 КАС України передбачає, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (частина четверта статті 48 КАС України).

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості співвідповідача Управління патрульної поліції в Житомирській облаcті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 48 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Залучити до участі в справі за позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області старшого сержанта поліції Никитюка Олега Валентиновича про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, закриття провадження у справі, в якості співвідповідача - Управління патрульної поліції в Житомирській облаcті, адреса місцезнаходження: м. Житомир, вул. Покровська, 96.

Викликати співвідповідача в судове засідання на 18.08.2020 року 11 год. 30 хв.

Надіслати співвідповідачу, Управлінню патрульної поліції в Житомирській облаcті, копію ухвали суду разом із копією позовної заяви та з копіями доданих до неї документів.

Роз`яснити співвідповідачу, Управлінню патрульної поліції в Житомирській облаcті, його право заявити клопотання про розгляд справи спочатку.

Визначити відповідачу п*ятнадцятиденний строк з дня вручення їм ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, а позивачу копію відзиву та доданих до нього документів. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз*яснити сторонам у справі, що відповідно до ч. 3 ст. 79 КАС України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини другої-четвертої ст. 162 КАС України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини другої-четвертої ст. 162 КАС України України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Учасники процесу можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб - адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/sud2033/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Повний текст ухвали складено 05.08.2020 року.

Суддя -