Справа № 357/7157/20
Суддя: Бондаренко О. В.
Дата ухвалення: 2020-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/7157/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 серпня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючий - суддя Бондаренко О.В., при секретарі - Бондаренко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до начальника головного управління Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнко Олени Володимирівни, про визнання неправомірною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

23.07.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, мотивуючи тим, що 13.07.2020 року начальник Головного Управління Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнко Олена Володимирівна розглянувши протокол №10-05.3/000029 від 08.07.2020 року про адміністративне правопорушення, винесла постанову по справі про адміністративне правопорушення за ознаками ч.1 ст.155 КУпАП, якою наклала на неї адміністративний штраф в розмірі 153 грн. Штраф накладено за те, що вона працюючи дизайнером меблів в ТОВ «СПЛІНТ» за адресою: вулиця Куценка у м. Біла Церква Київської області допустила порушення пунктів 1.1; 1.6 договорів підряду на своєчасне виготовлення корпусних меблів (кухня, шафа, коридор) від 01.12.2019 року №01 у частині своєчасного виконання, чим порушила вимоги пункту 25 Правил побутового обслуговування населення затв. ПКМУ від 16.05.1994 року №313. Однак, дана постанова не відповідає дійсності і є незаконною, оскільки у її діях (бездіяльності) відсутня вина (умисна або необережна), а протокол про адміністративне правопорушення склала особа без відповідних повноважень. Її професія «дизайнер меблів» код класифікації - 3471, до її функціональних обов`язків входить: розробка ескізу; обговорення з замовником і доопрацювання деталей; моделювання проекту меблів в ком`ютерних програмах; підбір та закупівля необхідних матеріалів; розробка інженерних креслень, планів, розрахункової документації. Втілення її креслень та ескізів у життя - це компетенція інших фахівців, які їй згідно функціональних обов`язків не підпорядковані. Термін виконання замовлення включає в себе також доставку та зборку меблів. Даний об`єм роботи не входить до її компетенції. Таким чином, вона не являється виконавцем (працівником сфери послуг), який згідно функціональних обов`язків зобов`язаний забезпечити «дотримання термінів виконання замовлення». Єдиним письмовим доказом на підставі якого її притягнуто до адміністративної відповідальності є протокол про адміністративне правопорушення №10-05.3/000029 від 08.07.2020 року. Разом з тим, даний протокол є неналежним і недопустимим доказом по тій причині, що складений не уповноваженою особою ОСОБА_2 . В направлені виданому ОСОБА_2 було зазначено два робочих дні 7 та 9 липня 2020 року. Однак, протокол відносно неї складено 08.07.2020 року, тобто в той день, коли у посадової особи були відсутні повноваження. Відповідач під час розгляду справи про адміністративне правопорушення взагалі не з`ясовував питання наявності чи відсутності в її діях (бездіяльності) вини. Тому, просила визнати неправомірною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №36 від 13.07.2020 року про притягнення її до адміністративної відповідальності за правопорушення передбачене ч.1 ст.155 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 153 грн.

29.07.2020 року ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області відкрито провадження у справі.

Учасники справи в судове засідання не засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ст. 268 КАС України, суд прийшов до висновку про розгляд справи на підставі наявних у ній доказів, оскільки неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого належним чином, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У відповідно до п. 1 ст. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності ( ст. 7 КУпАП).

Відповідно до ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Судом встановлено, що 08.07.2020 року головним спеціалістом відділу метрологічного нагляду управління захисту споживачів головного управління Держпродспоживслужби в Київській області Буковською Оксаною Дмитрівною складено протокол про адміністративне правопорушення №10-05.3/000029 (а.с.23), відповідно до якого ОСОБА_1 , яка працює дизайнером меблів в ТОВ «СПЛІНТ» за адресою: вулиця Куценка у м. Біла Церква Київської області допустила порушення пунктів 1.1; 1.6 договорів підряду на своєчасне виготовлення корпусних меблів (кухня, шафа, коридор) від 01.12.2019 року №01 у частині своєчасного виконання, чим порушила вимоги пункту 25 Правил побутового обслуговування населення затв. ПКМУ від 16.05.1994 року №313.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

13 липня 2020 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнко Оленою Володимирівною винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №36 (а.с.22), відповідно до якої 08.07.2020 року о 12 годині 00 хвилин під час проведення позапланової перевірки торговельного об`єкта «Дизайн студія СПЛІТ» ТОВ «СПЛІТ» за зверненням гр. ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що грн. ОСОБА_1 , перебуваючи на своєму робочому місці, допустила порушення пунктів 1.1, 1.6 договорів підряду на своєчасне виготовлення корпусних меблів (кухня, шафа коридор) від 01.12.2019 року №01, у частині своєчасного виконання, чим порушено вимоги пункту 25 Правил побутового обслуговування населення, затверджених постановою КМ України від 16.05.1994 року №313, чим скоїла правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155 КУпАП. Вказаною постановою позивача піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 153,00 грн.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються КУпАП.

Зі змісту ст.9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст.10 КУпАП).

Відповідно до ч. 1 ст.155 КУпАП порушення правил торгівлі, виконання робіт і надання послуг працівниками торгівлі, громадського харчування та сфери послуг, громадянами, які займаються підприємницькою діяльністю, - тягне за собою накладення штрафу від одного до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України №5-рп/2015 від 26 травня 2015 року наданого за поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини з приводу офіційного тлумачення положення частини першої ст. 276 КУпАП органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України (частина друга статті 6 Основного Закону України).

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом.

Стаття 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Як вбачається з постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення №36 від 13.07.2020 року (а.с.22), ОСОБА_1 вчинила порушення вимог п.25 Правил побутового обслуговування населення, затверджених постановою КМ України від 16.05.1994 року №313.

Пунктом 25 Правил побутового обслуговування населення, затверджених постановою КМ України від 16.05.1994 року №313, встановлено, що виконавець зобов`язаний забезпечити: надання послуг відповідно до вимог цих Правил, інших нормативно-правових актів та умов угоди; виконання гарантійних зобов`язань щодо виготовлених виробів і відремонтованих ним речей; дотримання термінів виконання замовлення; належний рівень культури обслуговування;надання замовникові повної, доступної та достовірної інформації про послуги; збереження прийнятих від замовника для надання послуги речей та матеріалів, а також використання їх за призначення; відшкодування збитків, заподіяних замовнику невиконанням або неналежним виконанням умов угоди, а також у разі втрати, псування чи пошкодження із своєї вини речей та матеріалів, прийнятих від замовника для надання послуг, у розмірах, передбачених угодою; дотримання встановленого режиму роботи; виплату замовникові у разі порушення умов угоди неустойки (пені), якщо це передбачено умовами угоди. Виплата неустойки (пені) не звільняє виконавця від виконання замовлення;повернення замовникові невикористаних матеріалів, наданих замовником, а також, за його бажанням, усіх замінених за плату деталей та комплектуючих виробів; попередження замовника про недоброякісність або непридатність матеріалів, наданих замовником, а також про інші незалежні від виконавця обставини, що можуть погіршувати споживчі властивості замовлення.

Як вбачається з Наказу (розпорядження) №К-4 від 03.12.2019 року (а.с.10), 04.12.2019 року ОСОБА_1 прийнято на роботу в Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЛІТ» на посаду дизайнера меблів.

З роздруківки класифікатора професії (а.с.24) вбачається, що дизайнер має підклас 3471.

01.12.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЛІТ» та ОСОБА_3 укладено Договір підряду №01 на виготовлення корпусних меблів (а.с.12-13), відповідно до п.1.1. по завданню замовника підрядник зобов`язується виготовити і передати замовнику виріб -шкаф.

Відповідно до п.2.3 даного договору, підрядник здійснює передачу продукції в строк, встановлений в специфікації на дану партію. Встановлений в специфікації строк вираховується з моменту початку виконання підрядником роботи.

Відповідно до п.2.4 даного договору, умови поставки продукції обговорюються сторонами окремо для кожної партії і зазначається в специфікації на дану партію.

Відповідно до п.6.1 даного договору, справжній договір вступає в силу з моменту його підписання і діє до 15.02.2020 року.

01.12.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЛІТ» та ОСОБА_3 укладено Договір підряду №01 на виготовлення корпусних меблів (а.с.15-16), відповідно до п.1.1. по завданню замовника підрядник зобов`язується виготовити і передати замовнику виріб -шкаф в коридор.

Відповідно до п.2.3 даного договору, підрядник здійснює передачу продукції в строк, встановлений в специфікації на дану партію. Встановлений в специфікації строк вираховується з моменту початку виконання підрядником роботи.

Відповідно до п.2.4 даного договору, умови поставки продукції обговорюються сторонами окремо для кожної партії і зазначається в специфікації на дану партію.

Відповідно до п.6.1 даного договору, справжній договір вступає в силу з моменту його підписання і діє до 15.02.2020 року.

01.12.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЛІТ» та ОСОБА_3 укладено Договір підряду №01 на виготовлення корпусних меблів (а.с.18-19), відповідно до п.1.1. по завданню замовника підрядник зобов`язується виготовити і передати замовнику виріб - кухня.

Відповідно до п.2.3 даного договору, підрядник здійснює передачу продукції в строк, встановлений в специфікації на дану партію. Встановлений в специфікації строк вираховується з моменту початку виконання підрядником роботи.

Відповідно до п.2.4 даного договору умови поставки продукції обговорюються сторонами окремо для кожної партії і зазначається в специфікації на дану партію.

Відповідно до п.6.1 даного договору, справжній договір вступає в силу з моменту його підписання і діє до 15.02.2020 року.

Судом встановлено, що замовник погодилася з умовами договорів та підписала їх, а також підписала специфікацію, однак в специфікації не зазначено дату виконання договору, що підтверджується матеріалами справи (а.с.12-20).

Крім того, судом встановлено, що в договорах підряду відсутній п.1.6 на який посилається відповідач при винесені постанови.

Як вбачається з Направлення (посвідчення) на проведення заходу №2589 від 06.07.2020 року (а.с.9), начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнко Оленою Володимирівною винесено наказ №3240-ОД від 06.07.2020 року, про направлення головного спеціаліста відділу метрологічного нагляду управління захисту споживачів ОСОБА_2 на позапланову перевірку ТОВ «СПЛІТ» на підставі звернення ОСОБА_3 . Дата початку та закінчення заходу 07.07.2020 року та 09.07.2020 року.

Судом встановлено, що головний спеціаліст відділу метрологічного нагляду управління захисту споживачів ОСОБА_2 здійснювала перевірку ТОВ «СПЛІТ» 08.07.2020 року, однак, враховуючи направлення №2589 від 06.07.2020 року ОСОБА_2 08.07.2020 року не мала повноважень на здійснення даної перевірки.

Вимогами ч.3 ст. 286 КАС України визначено: за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач в судове засідання не з`явився, доказів на підтвердження вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155 КУпАП, не надав, відзив щодо пред`явленого адміністративного позову, не направив та не довів, що позивач порушила умови договору підряду.

З огляду на наведене, враховуючи, що суду не надано належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, постанова про притягнення останньої до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.155 КУпАП, підлягає скасуванню, а справа закриттю.

Обґрунтовуючи судове рішення, суд приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини, зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303А, п.2958, згідно з яким Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 2, 5, 9, 72, 74, 75, 77, 205, 241, 242, 244, 246, 250, 255, 286, 295, 297 КАС України, ст. 7, 33, ч.1 ст.155, 245, 251, 252, 256, 258, 268, 276, 280, 283, 288, 289, 293 КУпАП, суд -

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) до начальника головного управління Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнко Олени Володимирівни (, місце знаходження: 08133, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Балукова, 22), про визнання неправомірною та скасування постанови, задовольнити.

Визнати неправомірною і скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення №36 від 13.07.2020 року, якою ОСОБА_1 піддано адміністративному стягненню за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КУпАП, та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення складено 06.08.2020 року.

СуддяО. В. Бондаренко