Справа № 520/10291/19
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2020-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Рубан В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2020 р. Справа № 520/10291/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Бершова Г.Є.,

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2019, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/10291/19

за позовом Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО"

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 153/2190/0/250-19-П від 03.09.2019 року, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

В обґрунтування позову зазначено, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 153/2190/0/250-19-П від 03.09.2019 року, винесена Інспекцією державної архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, є незаконною, винесена з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Рішенням Харківського окружного адміністративного від 23.12.2019 року у задоволенні позовних вимог було відмовлено.

Позивач не погодився із таким рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Сторони в судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином.

29.07.2020 року через канцелярію суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтоване неможливістю прибути в судове засідання у зв`язку з відрядженням представника до м. Києва в АТ "Ощадбанк" для ведення переговорів.

З цього приводу колегія суддів зазначає таке.

Так, відповідно до п.1 ч.3 статті 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до положень частин третьої, восьмої та десятої статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи. Вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

З оглянутого клопотання судом встановлено, що представник позивача відповідно до наказу №1688-к від 28.07.2020 року відбуває у відрядження до м. Києва в АТ "Ощадбанк" для ведення переговорів на 2 календарних дня - з 28.07.2020 року по 29.07.2020 року включно.

Разом із тим, із датою судового засідання (29.07.2020 року) позивач (через свого представника Бакуменко) був обізнаний 20.07.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, тобто раніше, ніж було видано наказ про відрядження (28.07.2020 року). Окрім того, вказане у наказі відрядження не пов`язано із участю представника в іншому судовому засіданні, про яке він був повідомлений раніше.

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач, насамперед, має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що причина, зазначена представником позивача у клопотанні про відкладення, не є поважною, об`єктивної неможливості прибути у судове засідання, про яке він був обізнаний заздалегідь, у позивача не було, а тому вказане клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, рішення суду першої інстанції, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що Інспекцією за результатами позапланової перевірки на об`єкті «Нежитлова будівля літ. «Ф-2» по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0042)" (акт № 663-А від 27.06.2018) на земельній ділянці по АДРЕСА_1 встановлено факт наявності двоповерхової будівлі літ. "Ф-2", будівля має ознаки класу наслідків відповідальності СС1.

Колегія суддів зазначає, що позивачем 06.08.2019 року отримано копію направлення від 06.08.2019 року для проведення планового (позапланового) заходу, в якому зазначено період проведення перевірки з 08.08.2019 року до 21.08.2019 року, тобто із проведенням перевірки позивач був обізнаний завчасно.

В акті перевірки № 663-А вказано, що згідно технічного паспорту, виготовленого ДП "Земельно-проектне бюро" ТОВ "АГ Ріелті", інв.справа № 76 від 20.07.2017 громадський будинок нежитлова будівля літ. "Ф-2" по вул. Академіка АДРЕСА_1 , 165-Д, загальною площею 126,6 кв. м., торгівельною площею 63,3 кв.м., самочинно збудована у 2012 році.

В ході перевірки ПрАТ «КОНЦЕРН «АВЕК та КО» не представлено документів, що надають право на виконання будівельних робіт з будівництва нежитлової будівлі літ. «Ф-2», розташованої по Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові, кадастровий номер земельної ділянки 6096001:0042.

Інспекцією на підставі акту винесено припис № 663-Пр-У від 27.06.2018 зі строком усунення до 27.08.2018.

Відповідно до направлення Інспекції для проведення позапланового заходу від 06.08.2019 № 675-Н, на підставі наказів Інспекції № 1 від 02.01.2019 та № 310 від 06.08.2019, з метою перевірки виконання вимог припису № 663-Пр-У від 27.06.2018 здійснено вихід на об`єкт "Нежитлова будівля літ. "Ф-2" по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м.Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 609:001:0042)".

Відповідачем складено акт №675-А від 21.08.2019 року та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.08.2019 року

Згідно змісту акту встановлено, що в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ «Ф-2» по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 609:001:0042) відсутня. Інформація про виконання вимог припису №663-Пр-У від 27.06.2018 до Інспекції не надходила.

Не виконання припису стало підставою для прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №153/2190/0/250-19-П від 03.09.2019 року.

Не погоджуючись із вказаною постановою, Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що процедура збереження об`єктів самочинного будівництва у відповідності до Порядку збереження не завершена, об`єкт в експлуатацію не введено, державна реєстрація права власності на такий об`єкт не проведена, а відтак вимоги припису № 663-Пр-У від 27.06.2019 року є не виконаними, а отже підстави для визнання незаконною та скасування постанови Інспекції №153/2190/0/250-19-П від 03.09.2019 відсутні.

Колегія суддів погоджується з таким рішенням суду першої інстанції та зазначає, що воно скасуванню не підлягає з таких підстав.

Так, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).

Згідно приписів п. п. 15-18, 21 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Позивач зазначає, що в акті перевірки та приписі не вказано будь-яких доказів, які б об`єктивно свідчили про наявність описаного в протоколі порушення, а тому такі обставини є непідтвердженими.

З цього приводу колегія суддів зазначає, що затверджена в установленому порядку форма акту та припису містить графи для заповнення та оформляється за результатами проведеного позапланового заходу.

Так, акт № 663-А від 27.06.2018 містить детальний опис виявлених порушень, а припис №663-Пр-У від 27.06.2018 року виданий на підставі вказаного акту.

Припис позивачем не оскаржувався та на час прийняття постанови про накладення штрафу був чинним.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що наявність суто формальних порушень при проведенні перевірки, за наявності доведеного факту вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, не може слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 03.07.2019 року у справі №464/7343/19.

Колегією суддів встановлено, що вимоги припису № 663-Пр-У від 27.06.2018 року позивачем не виконано.

Суд зазначає, в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ «Ф-2» по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 609:001:0042) відсутня.

Згідно п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Колегією суддів встановлено, що акт № 663-А від 27.06.2018 та акт № 675-А від 21.08.2019 направлені поштою на адресу приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО".

Відповідно до п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, "виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно абз. 1 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

У відповідності до п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол.

З огляду на викладене, відповідачем 21.08.2019 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності з описом виявленого правопорушення, а саме: порушення п.п. «а» п. 3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п.п. 3 п. 11 та абз. 4 п. 14 Порядку № 553, (невиконання обов`язкового для виконання припису № 637-Пр-У від 27.06.2018), що є порушенням абз. 2 п. 1 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Примірник протоколу надіслано поштою позивачу 23.08.2019 року.

В протоколі, окрім іншого, зазначено дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються, зокрема, виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад.

Відповідно до положень Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з абз.6 п.3 Порядку № 244 надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

З матеріалів справи встановлено, що протокол та акт були направлені позивачу на юридичну адресу.

Згідно з п. 20 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катериною Олександрівною винесено постанову №153/2190/0/250-19-П від 03.09.2019 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної документації.

Вказаною постановою ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 30 105 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України №687-XIV від 20.05.1999 «Про архітектурну діяльність» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі Закон №687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 26 Закону №3038-VI право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Так, ч. 1 ст. 34 Закону №3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що замовник може приступити до виконання будівельних робіт (реконструкції) за умови одержання ним дозвільної та проектної документації, а також за наявності документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію щодо об`єкту.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що процедура збереження об`єктів самочинного будівництва у відповідності до Порядку збереження не завершена, об`єкт в експлуатацію не введено, державна реєстрація права власності на такий об`єкт не проведена, а відтак вимоги припису № 663-Пр-У від 27.06.2019 року є не виконаними, а отже підстави для визнання незаконною та скасування постанови Інспекції №153/2190/0/250-19-П від 03.09.2019 відсутні, у зв`язку з чим позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 по справі № 520/10291/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач Г.Є. Бершов
Судді І.М. Ральченко В.В. Катунов