Справа № 380/6285/20
Суддя: Мартинюк Віталій Ярославович
Дата ухвалення: 2020-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/6285/20
У Х В А Л А

з питань вжиття заходів забезпечення позову

07 серпня 2020 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мартинюк В.Я. розглянувши у письмовому провадженні у м.Львові заяву Товариства з обмеженою відповідальністю (надалі ТзОВ) «ГАЛИЧ-МЕТ» про забезпечення позову у справі за його позовом до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

встановив:

ТзОВ «ГАЛИЧ-МЕТ» звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №35159 від 04.08.2020 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення адміністративного позову.

Вказану заяву позивач аргументує тим, що оскаржуване рішення № 35159 від 04 серпня 2020 року не містить жодних обґрунтованих та вмотивованих підстав та причин віднесення Позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операції платником з посиланнями на відповідні документи. Включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на платника податків покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів. При цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів. Негативні наслідки від необгрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між ним та його контрагентами. Крім того, внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових. Тому позивач вважає, що ефективним способом захисту порушеного права до вирішення спору по суті є вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного рішення, оскільки невжиття таких заходів призведе до безпідставно зупиненої реєстрації податкових накладних.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, виходив з наступних норм чинного законодавства.

Відповідно до ч.2 ст.150 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду;

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Як передбачено ч.4 цієї ж статті, подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

Згідно з ч.1 ст.154 КАС України, заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача чи інших осіб, щоб забезпечити реальний та ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, якщо рішення буде прийнято на його користь, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Вжиття заходів забезпечення гарантує виконання судового рішення в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що забезпечення позову є не тільки гарантією виконання судового рішення в разі задоволення позовних вимог, а й засобом запобігання порушення прав.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби ст. 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без йото практичного застосування.

Приписами ч.2 ст. 151 КАС України передбачено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просип, заявник, і: наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Судом встановлено, що 04.08.2020 року рішенням Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 35159 встановлено відповідність ТзОВ «ГАЛИЧ-МЕТ» критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Включення ТзОВ «ГАЛИЧ-МЕТ» до переліку ризикових платників податку на додану вартість перебуває у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з наслідками, в тому числі, у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником; подання додаткових документів та обґрунтувань для їх реєстрації; застосування фінансових санкцій за невчасну реєстрацію таких податкових накладних/розрахунків коригувань.

Як наслідок, невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективно захистити або поновити порушені чи оспорювані права або інтереси позивача, за захистом яких він звернувся до суду, якщо рішення буде прийнято на його користь.

За таких обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість заяви про забезпечення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 150, 151, 154, 156, 248, 256 293-295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ухвалив:

заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАЛИЧ-МЕТ» про забезпечення позову у справі за його позовом до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Зупинити дію рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №35159 від 04.08.2020 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Львівський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя В.Я.Мартинюк