Справа № 540/1129/19
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2020-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

05 серпня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/1129/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Попова В.Ф., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про роз`яснення судового рішення,

встановив:

11.02.2020 р. рішенням Херсонського окружного адміністративного суду позов ТОВ "Молодіжний житловий комплекс." до Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради задоволено.

Суд визнав протиправною та скасував відмову Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради у видачі дозволу на виконання будівельних робіт об`єкта будівництва Будівництво дев`ятиповерхового житлового будинку №34/1 по проспекту 200-річчя Херсона в кварталі МЖК 4А Таврійського мікрорайону м. Херсона від 12.04.2019 № ХС49.

3обов`язав Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради видати ТОВ Молодіжний житловий комплекс. дозвіл на виконання будівельних робіт об`єкту будівництва Будівництво дев`ятиповерхового житлового будинку №34/1 по проспекту 200-річчя Херсона в кварталі МЖК 4А Таврійського мікрорайону м. Херсона.

Стягнув витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 842,00 грн тв витрати пов`язані із проведенням судової експертизи у розмірі 6908,00 грн.

07.07.2020 р. постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду вищезгадане рішення залишено без змін.

09.07.2020 р. рішення суду першої інстанції набрало законної сили.

22.07.2020 р. Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради звернулось до суду із заявою про роз`яснення судового рішення. Така вимога мотивована тим, що відповідачу незрозуміло яким чином видати дозвіл що дає право на виконання підготовчих та будівельних робіт за відсутністю відповідного пакету документів передбаченого нормами чинного законодавства.

У зв`язку із перебуванням судді Войтовича І.І. у відпустці, справа перерозподілена судді Попову В.Ф.

Відповідно до ст. 254 КАС України, серед іншого, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ознайомившись із заявою про роз`яснення рішення суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з такого.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим КАС України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 цього Кодексу вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які повинні здійснювати його виконання.

Згідно п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Суд звертає увагу на те, що ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду.

Отже, з системного аналізу даної норми вбачається, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом - відсутністю причинно-наслідкових зв`язків у межах документу, невідповідності мотивувальної частини рішення його резолютивній частині; недотриманням вимог ясності, яке полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення та визначеності рішення.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановляння додаткового рішення цим же судом.

Суд зазначає, що рішення Херсонського окружного адміністративного суду є вмотивованим і зрозумілим. Вказані Закони України та нормативно-правові акти якими керувався суд при вирішенні позову, містять чіткий порядок виконання, у мотивувальній та резолютивній частинах рішення суду зазначено усі обставини справи та мотиви, які суд врахував при прийнятті рішення, і положення Закону, яким він керувався з огляду на об`єкт порушеного права.

Натомість, заявник просить суд роз`яснити власне не сам текст рішення, а можливість вчинення відповідачем певних дій, враховуючи прийняте судом рішення. Суд звертає увагу, що порушені заявником у заяві питання фактично полягають у наданні юридичної консультації та роз`ясненні механізму виконання ухваленого судом рішення, що виходить за межі повноважень суду та є недопустимим з точки зору КАС України, оскільки суд не є тим органом, який уповноважений надавати такого виду роз`яснення.

Більш того, видача дозволів на виконання будівельних робіт Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" віднесено до компетенції органів державного архітектурно-будівельного контролю, а тому, вирішення питань щодо порядку надання дозволів є дискреційними повноваженнями заявника. Суд визначив, що позивачем було подано усі документи, які передбачені ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком № 466 і які надають право на отримання дозволу на будівництво, тому звернення із цією заявою є недоречним.

Таким чином, заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 243, 248, 254 КАС України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про роз`яснення рішення суду ухваленого в адміністративній справі № 540/1129/19 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного судового рішення, через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя В.Ф. Попов