Справа № 560/786/20
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2020-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/786/20

Головуючий у 1-й інстанції: Блонський В.К.

Суддя-доповідач: Сторчак В. Ю.

06 серпня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Іваненко Т.В. Граб Л.С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2020 року № 20 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" в частині притягнення поліцейського взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Хмельницькій області ДПП молодшого лейтенанта поліції Босака Андрія Васильовича до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач зазначив, що службове розслідування щодо нього проведено з порушенням встановленого законом порядку, вказане дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність застосовано неправомірно, наказ виданий відповідачем за відсутності належних на те правових підстав, а тому є незаконним та таким, що порушує його законні права та інтереси.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2020 року № 20 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" в частині притягнення поліцейського взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Хмельницькій області ДПП молодшого лейтенанта поліції Босака Андрія Васильовича до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі з підстав, викладених в апеляційній скарзі. Так, у скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи, що призвело до неправильного її вирішення.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження у відповідності до вимог ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову, виходячи з наступного.

Під час апеляційного розгляду встановлено наступні обставини, що виникли у спірних правовідносинах між сторонами.

ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції України на посаді поліцейського взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Хмельницькій області ДПП, має спеціальне звання молодший лейтенант поліції.

23.10.2019 року начальнику Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України надійшла доповідна записка від т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Хмельницькій області ДПП Шустова Р., про те, що 16.10.2019 року надійшла доповідна записка інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Хмельницькій області ДПП капітана поліції Турі С.О., згідно якої ним під час розгляду звернення гр. ОСОБА_2 , (вх. УПП № М-819 від 16.10.2019 року) було виявлено факт можливого порушення службової дисципліни інспектором роти № 4 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 . ОСОБА_4 , що виразилось у можливо неправомірному застосуванні фізичної сили відносно гр. ОСОБА_2 , що мало місце 18.09.2019 року.

Згідно наказу № 76 від 24.10.2019 року начальником управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції призначено службове розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції Сторожуком Євгеном Анатолійовичем, що виразилось у можливо неправомірному застосуванні фізичної сили відносно громадянина ОСОБА_2 , що мало місце 18.09.2019 року, проведення якого вирішено доручити комісії в наступному складі: голова комісії - старший лейтенант поліції Шустов ОСОБА_5 ; члени комісії: старший лейтенант поліції Павлюк Марина Петрівна, капітан поліції Турі Сергій Олександрович, головний спеціаліст відділу уповноважених Голови з питань контролю за дотриманням прав людини в поліцейській діяльності Управління забезпечення прав людини Національної поліції України - Яцкова Ірина Олександрівна.

Рапортом від 14.11.2019 року старший лейтенант поліції Шустов ОСОБА_5 повідомив начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області, про те, що в процесі проведення службового розслідування, призначеного наказом УПП в Хмельницькій області ДПП № 76 від 24.10.2019 року щодо можливого порушення службової дисципліни деякими працівниками УПП в Хмельницькій області ДПП, що виразилось у можливому неправомірному застосуванні фізичної сили відносно гр. ОСОБА_2 , що мало місце 18.09.2019 року, під час перегляду відеозапису з місця події, а саме під час затримання гр. ОСОБА_2 , в приміщенні залізничного вокзалу станції Хмельницький було виявлено факт можливого вчинення окремими працівниками УПП в Хмельницькій області ДПП кримінального правопорушення. Вказано, що на вищевказаній події перебував зокрема поліцейський взводу № 2 роти ТОР УПП в Хмельницькій області ДПП молодший лейтенант поліції Босак ОСОБА_6 .В.

14.11.2019 року старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , взяв пояснення у поліцейського взводу № 2 роти ТОР УПП в Хмельницькій області ДПП молодшого лейтенанта поліції Босак А.В.. У наданих поясненнях поліцейський взводу № 2 роти ТОР УПП в Хмельницькій області ДПП молодший лейтенант поліції Босак ОСОБА_8 , вказав, що 18.09.2019 року він ніс службу в складі екіпажу "Сапфір-Т1" по охороні громадського горомадського порядку. Патрулюючи м. Хмельницький, екіпажем прийнято рішення заїхати на територію залізничного вокзалу станції Хмельницький, де безпосередньо в приміщенні вокзалу було чути нецензурні вислови з приміщення "Сапфір-208". Прибувши в приміщення було виявлено, та пізніше встановлено, що гр. ОСОБА_2 , провокує його колег та висловлюється нецензурною лайкою в їхню адресу. На неодноразові заклики припинити правопорушення та заспокоїтись гр. ОСОБА_2 , не реагував, а навпаки підвищував голос, та намагався плюнути в бік поліцейських. Ситуація загострювалася, та виходила з під контролю. Ним та його колегами було прийнято рішення одягнути спеціальний засіб - кайданки, та затримати гр. ОСОБА_2 , оскільки останній опирався та намагався уникнути спроби одягнути кайданки. ОСОБА_1 , та його колеги неодноразово попереджали ОСОБА_2 , про застосування до нього фізичної сили як заходу примусу, яку в ході затримання було застосовано для ефективного затримання. Оскільки відвідувачі вокзалу поскаржились на шум, який лунав з приміщення "Сапфір - 208". ОСОБА_1 , та його колегами було прийнято рішення доставити гр. ОСОБА_2 , у відділок, що розташований по вул. Пушкіна, 15, м.Хмельницький, для складання адміністративних матеріалів, оскільки останній перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, порушена координація рухів, перебував у збудженому, агресивному стані), на користь відвідувачів залізничного вокзалу.

Також зазначено, що під час адміністративного затримання гр. ОСОБА_2 , останній тілесних ушкоджень не отримував, та після складання адміністративних матеріалів швидкої медичної допомоги не потребував. Також пояснив, що під час застосування законних заходів впливу, ним не було помічено нанесення тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_2 , іншими особами.

Рапортом від 22.11.2019 року старший лейтенант поліції Шустов Р.О. доповів начальнику управління патрульної поліції в Хмельницькій області, про те що існує необхідність продовження строків проведення службового розслідування призначеного наказом управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції № 76 від 24.10.2019 року у зв`язку з тим, що в місячний термін опитати усіх учасників події не представилось за можливе.

Наказом начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції № 90 від 22.11.2019 року продовжено термін проведення службового розслідування на один місяць.

Комісією проведено службове розслідування, яке призначене наказом № 76 від 24.10.2019 року начальником управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції, та складено висновок, який 23.12.2019 року затверджений начальником управління патрульної поліції у Хмельницькій області департаменту поліції.

За результатами проведення службового розслідування, комісія дійшла наступного висновку, а саме: за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в бездіяльності та неприпиненні неправомірних дій працівників поліції, які здійснювали затримання ОСОБА_2 , а саме порушенні пунктів 1,2 частини першої статті 18 та пункту 3 частини 1 статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 1, 2, 7, 8 частини 1 розділу ІІ, пункту 2 розділу ІІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 року, пункту 5 розділу ІІ "Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису" затвердженої наказом МВС України за № 1026 від 18.12.2018 року, пункту 2, 3 та 7 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", пунктів 14 та 19 частини 1 Розділу ІІ Посадової інструкції поліцейського взводу роти ТОР УПП в Хмельницькій області ДПП № 3202 від 13.07.2018 року, на підставі пункту 4 частини 3 статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейського взводу № 2 роти ТОР УПП в Хмельницькій області ДПП молодшого лейтенанта поліції Босака А.В. застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Наказом т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2020 року № 20 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення", за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в бездіяльності та неприпиненні неправомірних дій працівників поліції, які здійснювали затримання ОСОБА_2 , чим порушено вимоги пунктів 1,2 частини першої статті 18 та пункту 3 частини 1 статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 1, 2, 7, 8 частини 1 розділу ІІ, пункту 2 розділу ІІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016 року, пункту 5 розділу ІІ "Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису", затвердженої наказом МВС України за № 1026 від 18.12.2018 року, пунктів 2, 3 та 7 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", пунктів 14 та 19 частини 1 Розділу ІІ Посадової інструкції поліцейського взводу роти тактико-оперативного реагування УПП в Хмельницькій області ДПП, затвердженої наказом ДПП № 3202 від 13.07.2018 року, на підставі пункту 4 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" поліцейського взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Хмельницькій області ДПП молодшого лейтенанта поліції Босака Андрія Васильовича застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначив, що наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2020 року № 20 в частині застосування до нього дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, винесено з порушенням вимог вимог Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України". Окрім цього, на думку позивача відомості, службове розслідування щодо нього проведено з порушенням встановленого законом порядку, вказане дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність застосовано неправомірно, наказ виданий відповідачем за відсутності належних на те правових підстав, а тому є незаконним та таким, що порушує його законні права та інтереси.

Суд першої інстанції, прийшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог позивача, оскільки прийшов до висновку, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнятий на підставі висновку за результатами проведення службового розслідування, який на думку суду є протиправним. Зокрема, під час розгляду справи, суд першої інстанції встановив, що висновок від 23.12.2019 року не містить інформації про форму розгляду дисциплінарною комісією даної дисциплінарної справи (відкрите засідання чи письмове провадження), і у висновку відсутні пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи. Крім того, висновок не підписаний членом комісії старшим лейтенантом поліції Павлюк Мариною Петрівною, в зв`язку із перебуванням останньої у відпустці, яка до того ж особисто провела відбирання більшості особистих пояснень працівників поліції, причетних до події, що стала предметом службового розслідування, і які лягли в основу висновків службового розслідування за результатами якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, оскільки відповідач не довів правомірність оскаржуваного наказу, а встановлені обставини справи свідчать про його протиправність, суд першої інстанції прийшов до висновку про обгрунтованість позовних вимог позивача.

Колегія суддів, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, не погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Відносини, що виникають щодо організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" (далі - Закон).

Згідно із частиною 1 статті 60 Закону № 580-VIII, проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону № 580-VIII. Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 зазначеного закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII від 15.03.2018 року затверджений Дисциплінарний статут національної поліції України, (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Частинами 1, 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Відповідно до частини 2 статті 19 Дисциплінарного статуту висновок за результатами службового розслідування підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, яке затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року. Відповідно до пункту 2 розділу І зазначеного Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частини 1 стаття 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із частинами 1,2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування встановлено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції, що затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року.

Пунктом 1 розділу V Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань встановлено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

В силу положень частини першої статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Як вірно зауважив суд першої інстанції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

В свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

В силу положень статті 13 Дисциплінарного статуту одним з видів дисциплінарного стягнення є попередження про неповну службову відповідність.

Так, суд першої інстанції під час розгляду справи прийшов до висновку, що матеріалами службового розслідування не доведено факту порушення позивачем службової дисципліни, зокрема вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, що виразився в бездіяльності та неприпиненні неправомірних дій працівників поліції, які здійснювали затримання ОСОБА_2 ..

Даючи правову оцінку висновкам службового розслідування щодо наявності з боку позивача порушень службової дисципліни, колегія суддів апеляційного суду враховує наступне.

Колегією суддів здійснено перегляд відеозапису з портативного реєстратора ВХ №00034, який використовував під час несення служби інспектор роти №4 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП старший лейтенант поліції Сторожук Є.А. 18.09.2019 року, зокрема під час спілкування з громадянином ОСОБА_2 в кімнаті поліції в приміщенні залізничного вокзалу м.Хмельницького та встановлено, що події, які відбувались у вказаний час доводять нанесення тілесних ушкоджень громадянину ОСОБА_2 працівниками поліції. При цьому встановлено що ОСОБА_1 перебуваючи поряд, не вчинив жодних дій щодо припинення правопорушення з боку поліцейських.

У відповідності до Пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, присяги поліцейського.

Абзацами 1, 2, 7 та 8 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС № 1179 від 09 листопада 2016 року, передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати, контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Також абзацом 1 частини 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС № 1179 від 09 листопада 2016 року передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено сприяти, здійснювати, підбурювати або терпимо ставитися до будь-яких форм катування, жорстокого, нелюдського або такого, що принижує гідність, поводження чи покарання

Крім того, розділом III вказаних Правил передбачено, що поліцейський не має права обмежувати свободу людини, крім як на підставах та в порядку, визначених законом. Поліцейський зобов`язаний пояснити затриманій особі зрозумілою для неї мовою підстави для затриманім та права затриманої особи, надати можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правовою допомогою захисника, а також повідомити про факт затримання третій особі, яку повинна обрати затримана особа. Поліцейський повинен забезпечити затриманому надання медичної допомоги за необхідності. Поліцейський не повинен піддавати катуванню затриманих осіб, допускати жорстоке, нелюдське або таке, що принижує людську гідність, ставлення до них. Поліцейський повинен забезпечити людське ставлення та повагу до затриманої особи. Поліцейський може застосувати заходи поліцейського примусу до затриманої особи лише у передбачених законом випадках, з дотриманням вимог законності, необхідності, пропорційності та ефективності заходу.

Судом першої інстанції взято до уваги пояснення позивача, відповідно до яких вбачається, що можливі неправомірні дії з боку колег ОСОБА_1 відбулися одномоментно, в короткий проміжок часу та непередбачувано, а тому він ніяким чином за таких обставин не мав можливості будь-яким способом попередньо вплинути на такі дії своїх колег з метою попередження можливого порушення.

Проте, з дослідженого колегією суддів відеофайлу № вбачається, що контактні дії у вигляду застосування сили з боку працівників поліції та працівників Національної гвардії України відносно гр. ОСОБА_2 тривали близько 2 хвилин, а саме в проміжку часу з 23 год. 33 хв. до 23 год. 36 хв. Тобто, позивач мав достатньо часу щоб оцінити ситуацію та вплинути на обставини шляхом протидії незаконним діям поліцейських.

Щодо висновків суду першої інстанції відносно того, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є занадто суворим заходом дисциплінарного впливу, і його застосування повинно здійснюватися на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі, та ступеня вини, колегія суддів враховує наступне.

У відповідності до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшуютъ або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Тобто, керівник при виборі стягнення користується дискреційними повноваженнями.

Необхідно зауважити, що дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

Крім того, в оскаржуваному рішенні судом першої інстанції зазначено, що висновок від 23.12.2019 року не містить інформації про форму розгляду дисциплінарною комісією даної дисциплінарної справи (відкрите засідання чи письмове провадження), і висновку відсутні пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи. Також, висновок не підписаний членом комісії старшим лейтенантом поліції Павлюк Мариною Петрівною, в зв`язку із перебуванням останньої у відпустці.

З цього приводу апелянт в апеляційній скарзі наголосив, що у відповідності до пункту 10 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

У матеріалах справи відсутнє рішення начальника УПП в Хмельницькій області з приводу призначення відкритого засідання, а тому відповідно формою розгляду справи дисциплінарної комісії проводилась у письмовому провадженні, що не суперечить вимогам законодавства.

Що стосується того, що висновок службового розслідування не підписаний членом комісії старшим лейтенантом поліції Павлюк Мариною Петрівною, в зв`язку із перебуванням останньої у відпустці, колегія суддів вважає, що даний факт не може слугувати достатньою підставою для скасування наказу відповідача, прийнятого на підставі вказаного висновку. При цьому, як зауважив апелянт, перебування у відпустці члена комісії за 5 днів до підписання висновку на момент завершення всіх процесуальних дій, пов"язаних з проведенням службового розслідування, також не може розцінюватись як правова підстава для зміни персонального складу дисциплінарної комісії.

Відповідно ст.19 Закону України "Про дисциплінарний статут Націанальної поліції України", під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За результатом апеляційного розгляду справи, колегія суддів приходить до висновку, що під час службового розслідування було повністю доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в бездіяльності та неприпиненні неправомірних дій працівників поліції, які здійснювали затримання ОСОБА_2 , а саме порушенні пунктів 1,2 частини першої статті 18 та пункту 3 частини 1 статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 1, 2, 7, 8 частини 1 розділу ІІ, пункту 2 розділу ІІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 року.

Колегія суддів звертає увагу, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку тощо.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що до обов"язків поліцейського належить поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Колегія суддів вважає, що відповідач, за наслідками службового розслідування, правомірно дійшов висновку про наявність в діях позивача вчинків, який слугували підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Таким чином, колегія суддів приходить до переконливого висновку, що оскаржуваний наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2020 року № 20 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" в частині притягнення поліцейського взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Хмельницькій області ДПП молодшого лейтенанта поліції Босака Андрія Васильовича до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, винесені в межах повноважень, на підставі вимог чинного законодавства та у спосіб визначений Законом, а тому є правомірними і скасуванню не підлягають.

Згідно з частиною 4 статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України мотивувальна частина судового рішення повинна містити посилання на докази, відхилені судом, мотиви їх відхилення та мотивовану оцінку кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

Оскаржуване рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року вказаним вимогам не відповідає.

Відповідно до ч.1 ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Згідно з ч.2 вказаної статті, законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з"ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.3 ст.242 КАСУ).

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, приймаючи оскаржуване рішення неправильно застосував норми матеріального права, порушив норми процесуального права, а висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

Відповідно до вимог ч. 1 та 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається, крім іншого, неправильне тлумачення закону.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи порушені норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, тому, керуючись статтею 315 КАС України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні адміністративного позову позивача.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України задовольнити.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Сторчак В. Ю.

Судді Іваненко Т.В. Граб Л.С.