Справа № 520/3703/2020
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2020-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

07 серпня 2020 р. справа № 520/3703/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (вул. Сумська, буд. 70, м. Харків, 61002, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО, звернулось до суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 193/3221/0/250-19-П від 27.11.2019, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що акт, складений за відсутності Позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права останнього, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а порушення процедури проведення перевірки, в свою чергу, є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки. Позивач також вказує, що у порушенні вказаних відповідачем статей нормативно-правовнх актів, будівельних норм, стандартів і правил, проектних рішень тощо він не винен, ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» на виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.06.2018 вчиняються всі необхідні дії.

Відповідачем надано відзив на позов, в якому відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що до теперішнього часу інформація про виконання вимог припису №682-Пр-У від 27.06.2018 до Інспекції не надходила. Окрім того, на думку відповідача, ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та КО» станом на час проведення перевірки не мало причин вважати, що така перевірка не може бути проведена, у зв`язку із чим і направлялись відповідні запити на адресу Інспекції, які свідчать про обізнаність щодо перевірки та свідоме ненадання позивачем контролюючому органу документів про виконання вимог припису.

У відповіді на відзив позивач вказує, що у цій справі відповідач вважає можливим і законним проведення перевірки за відсутності представника суб`єкта містобудування, якщо при цьому у відповідача є доступ до об`єкту перевірки, при цьому у інших спорах за аналогічних обставин вказує, що незалежно від можливості вільного доступу до об`єкта будівництва, можливість проведення перевірки знаходиться у прямій залежності від волі суб`єкта містобудування, який має прийняти у такій перевірці участь, надати запитувані документи, бути присутнім під час її проведення. Позивач вважає, що подібні дії відповідача із застосуванням так званих «подвійних стандартів» не відповідають наведеним у ч. 2 ст. 2 КАС України засадам, яким мають відповідати дії та рішення суб`єктів владних повноважень, таким, зокрема, як безсторонність (неупередженість), добросовісність та розсудливість.

Заперечення на відповідь на відзив відповідачем у строк, встановлений судом, не подано.

Частиною 3 Перехідних положень КАС України (в редакції, чинній з 02.04.2020 по 17.07.2020) встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) процесуальні строки, у тому числі щодо подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, продовжуються на строк дії такого карантину.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18.06.2020 № 731-IX визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Відповідачем не подано до суду будь-яких заяв чи клопотань щодо продовження процесуальних строків.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, судом встановлено таке.

На адресу Приватного акціонерного товариства «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» 07.11.2019 від Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради надійшов супровідний лист від 05.11.2019 року №2895/0/250-19 з додатком - направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 28.10.2019 року №1039-Н.

Відповідно до Направлення для проведення планового (позапланового) заходу №1039-Н від 28.10.2019 року головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненко Ігора Станіславовича направлено для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Нежитлова будівля літ. « 2Д-2» по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063) щодо дотримання суб`єктом містобудування Приватним акціонерним товариством «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №1 від 02.01.2019 №443 від 28.10.2019 року та перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису від 27.06.2018 року №682-Пр-У. Строк дії направлення визначено з « 04» листопада до « 15» листопада 2019року. Відповідно до змісту супровідного листа від 05.11.2019 №2895/0/250- 19 було зазначено про необхідність виділення уповноваженої особи, надання доступу до об`єкту та необхідність представлення документів, які підтверджують виконання вимог припису №682-Пр-У від 27.06.2018 у період проведення перевірки з 04.11.2019 по 15.11.2019.

Позивачем вказано, що з метою проведення вищевказаної перевірки виділено уповноваженого представника - головного юрисконсульта Атіскова О.В.

Доказів надіслання будь-яких інших звернень від Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради у зв`язку з проведенням перевірки на вказаному об`єкті в період з 04.11.2019 по 15.11.2019 на адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» до суду не надано.

Позивачем 18 листопада 2019 року складено Акт стосовно непроведения перевірки на вказаному об`єкті у визначений термін, в якому вказано, що в зазначений період представник Інспекції для проведення перевірки на вищезазначених об`єктах не виходив, з уповноваженими представниками ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» не зв`язувався.

Позивачем на ім`я Начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк К.О. направлено запит №905 від 18.11.2019 з проханням повідомити причини непроведення перевірки на об`єкті у термін, встановлений в направленнях від 28.10.2019.

27.12.2019 на адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» надійшла відповідь від 21.12.2019 №3468/0/250-19, в якій зазначено, що згідно направлення для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 №1039-Н проведено позапланову перевірку на об`єкті «Нежитлова будівля літ. « 2Д-2» по проси. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063). Також у відповіді зазначено, що матеріали перевірки надіслані рекомендованим листом з повідомленням на юридичну адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» (номер поштового відправлення 617).

20.01.2020 позивачем на ім`я Начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк К.О. направлено лист №136 з повідомленням про те, що матеріалів та будь-яких інших повідомлень стосовно позапланової перевірки на адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» не надходило, участі у проведенні позапланової перевірки останнє не приймало. Також цим листом ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» просило надіслати на свою адресу матеріали перевірки та повідомити про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

19.02.2020 представником ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» на ім`я Начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

02.03.2020 на адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» надійшла відповідь від 19.02.2020 №508/0/250-19 на лист від 20.01.2020 №136, у якій зазначено, що згідно направлення для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 №1039-Н проведено позапланову перевірку на об`єкті «Нежитлова будівля літ. « 2Д-2» по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063). Також у відповіді зазначено, що матеріали перевірки надіслані рекомендованим листом з повідомленням на юридичну адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» (номер поштового відправлення 617).

У відповіді від 19.02.2020 №508/0/250-19 вказано, що начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 27.11.2019 розглянуті справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності виявлені на вказаних у відповіді об`єктах. Також вказано, що постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності направлено 29.11.2019 ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» засобами поштового зв`язку, станом на 18.12.2019 поштові відправлення повернуто Інспекції в зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання. До відповіді додана копія оскаржуваної у цій справі постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до оскаржуваної постанови під час перевірки на об`єкті «Нежитлова будівля літ. « 2Д-2» по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063) встановлено невиконання обов`язкового для виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №682-Пр-У від 27.06.2018, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, чим порушено пп. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553.

Постанова винесена на підставі акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності №1039-А від 15.11.2019 та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Пункт 1 Порядку №553 передбачає, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 Прикінцеві положення "Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно з ч.3 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до статті 3 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю), державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципами: гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону.

Згідно з частиною 11 статті 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю), плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Відповідно до п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з пунктом 18 Порядку №553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відтак, виявлені посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил фіксуються у відповідних актах, які складаються відносно кожного конкретного суб`єкта містобудування (адже у п. 18 Порядку № 553 зазначається, що акт надається керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки), який виконує (або виконував) відповідні роботи на об`єкті будівництва, що підлягає перевірці.

У п. 17 Порядку № 533 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Із зазначеної норми вбачається, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.

Суд зазначає, що однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку № 533.

Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку № 533 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у п. 21 Порядку № 533 також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Суд звертає увагу на відсутність в Акті №1039-А від 15.11.2019 та Протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019 підпису керівника суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (його уповноваженої особи), або відповідного запису посадової особи органу держаного архітектурно-будівельного контролю стосовно відмови керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи від підписання зазначених матеріалів.

Крім того, в матеріалах перевірки, наданих до суду відповідачем, відсутні докази того, що Акт №1039-А від 15.11.2019 та Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльність від 15.11.2019 було складено у присутності суб`єкта містобудування - ПрАТ Концерн АВЕК та Ко.

Як встановлено судом вище, позивачем вчинено усі залежні від нього дії щодо організації участі його представника у проведенні перевірки. Доказів протилежного відповідачем як суб`єктом владних повноважень до суду не надано.

Обов`язковість проведення планового чи позапланового заходу нагляду (контролю) у присутності керівника суб`єкта господарювання (або особи, уповноваженої керівником) передбачена ч.11 ст.4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відтак, зі змісту ст.4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності не витікає існування у заявника суб`єктивного права (або матеріального інтересу) на обов`язкову участь у заході нагляду (контролю) у сфері будівельної справи.

В той же час, процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, далі по тексту - Порядок № 553).

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 (далі по тексту - Порядок №553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Цим пунктом однією з підстав для проведення позапланової перевірки визначено необхідність перевірки виконання суб`єктом містобудування вимог раніше виданого припису.

Пунктом 9 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Таким чином, присутність представників суб`єктів містобудування під час проведення перевірки обумовлені дією спеціальної норми - пункту9 Порядку№553.

Це ж положення відтворено і у тексті пункту 13 Порядку №553, де вказано, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З огляду на зазначене, відповідачем вказаними діями було порушено право позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, перевірка була проведена без участі суб`єкта містобудування.

Суд зауважує, що акт, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення на нього штрафу, оскільки це порушує права позивача, а саме: право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень, а порушення процедури проведення перевірки, в свою чергу, є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду по справі №201/3017/17 (2-а/201/281/2017) від 07.02.2019, постанові Верховного Суду у справі №210/3059/17 (2-а/210/148/17) від 27.02.2019, постанові Верховного Суду від 08.11.2019 у справі №400/2866/18.

Щодо позиції відповідача стосовно відсутності уповноваженого представника під час проведення перевірки, але наявності доступу до об`єкту, суд зазначає, що відповідно до пункту 12 Порядку № 533, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Суд звертає увагу на те, що матеріали справи не містять такого акту Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Суд зазначає, що 27.11.2019 начальником Інспекції розглянуто справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО, позивач на час розгляду справи до Інспекції не з`явився, будь-яких заяв, клопотань або інших документів до Інспекції також не надавав.

У той же час до суду не надано доказів того, що Акт №1039-А від 15.11.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019 надходили на адресу позивача.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок №244), справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

З наданих до суду матеріалів вбачається, що конверт з повідомленням про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на адресу відповідача повернувся після розгляду відповідачем справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО, а отже, відповідач станом на день розгляду справи не мав відомостей про отримання позивачем повідомлення про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Суд зазначає, що сам лише факт направлення адміністративним органом документів на адресу приватної особи не може бути ототожнений з фактом обізнаності цієї особи з майбутнім розглядом питання про накладення санкцій безвідносно до обставин фізичного одержання особою документів та обставин правової поведінки цієї особи.

Відтак, наведене у тексті п. 17 Порядку №244 дієслово повідомляються слід тлумачити як подію вручення особі кореспонденції або відмови особи від одержання кореспонденції.

Суд зауважує, що владний суб`єкт не подав до суду належних та достовірних доказів доведення до відома позивача відомостей про час і місце розгляду питання про накладення штрафу, адже відповідні документи засвідчують лише обставини направлення кореспонденції заявнику, але не доводять обставин одержання заявником цієї кореспонденції та обізнаність про час проведення розгляду справи.

Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку, що позивач був обмежений у реалізації свого права на подання заперечень на акт перевірки та надання пояснень з приводу встановлених порушень.

Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 682-Пр-У від 27.06.2018, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, ПрАТ Концерн АВЕК та Ко було зобов`язано усунути допущене порушення.

Зі змісту припису вбачається, що заходи, які необхідно здійснити суб`єкту містобудування з метою виконання припису, контролюючим органом зазначені не були.

Між тим судом встановлено, що необхідною умовою для перевірки правомірності застосування до особи адміністративного-господарський санкцій за невиконання припису є дослідження вимог такого припису, а також встановлення дій особи, спрямованих на його виконання.

Рішенням 21 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 22.08.2018 №1183/18 «Про надання земельних ділянок для експлуатації та обслуговування об`єктів самочинного будівництва» (далі - Рішення №1183/18) ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» дозволено збереження самочинно розпочатого будівництва нежитлових будівель (торгівельного призначення) розташованих по просп. Ювілейному, 7 (на земельній ділянці з кадастровим номером :09:001:0063 площею 3,1674 га.), зокрема на об`єкті літ. « 2Д-2», змінено вид використання земельної ділянки (кадастровий номер :09:001:0063) площею 3,1674 га. по просп. Ювілейному, 7 - на «для завершення будівництва нежитлових будівель торгівельного призначення та подальшої експлуатації та обслуговування об`єктів», визначено строк завершення будівництва об`єкту до 22.08.2021, встановлено, що ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» має звернутись в Департамент земельних відносин Харківської міської ради для оформлення додаткової угоди до договору оренди землі від 01.03.2006 №26 в частині зміни виду використання земельної ділянки (кадастровий номер :09:001:0063) та визначення строку завершення будівництва об`єкту.

З метою забезпечення укладання додаткової угоди до договору оренди землі від 01.03.2006 № 26 у відповідності до вимог закону ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» звернулось до Харківської міської ради, внаслідок чого Харківська міська рада ухватила Рішення на 23 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 28.11.2018 року №1297/18, яким ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо виведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення земельної ділянки(кадастровий номер :09:001:0063) площею 3,1674 га. із земель територіальної громади м. Харкова для завершення будівництва нежитлових будівель торгівельного призначення по просп. Ювілейному, 7 та подальшого їх обслуговування.

Перелічені рішення органу місцевого самоврядування прямо стосуються усунення наслідків порушень у сфері містобудівної діяльності.

На виконання Рішень №1183/18 та № 1297/18 позивачем розроблено у встановлені в рішенні №1297/18 строки проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення, який подано до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради з заявою від 11.02.2019 року №99 для підписання акту погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами, який до цього часу перебуває на розгляді в Харківській міській раді.

Позивач вказує, що 25.07.2019 ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» звертатось до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради з повторною заявою від 23.07.2019 №520 щодо розгляду питання підписання акту погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами.

Не отримавши відповідь на звернення від 11.02.2019 року та 23.07.2019 року ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» втретє звернулось з проханням невідкладно вжити заходи щодо розгляду питання підписання актів погодження меж з суміжними власниками та землекористувачами заявою №572 від 08.08.2019.

До суду не надано доказів розгляду вищевказаних звернень позивача Департаментом земельних відносин Харківської міської ради.

Позивач зазначає, що 11 листопада 2019 року ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» подано до Господарського суду Харківської області позов щодо оскарження дій Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, наразі Господарським судом Харківської області розглядається справа №922/3634/19 за позовом ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради про зобов`язання вчинити певні дії.

Позивачем обґрунтовано зазначено, що вищевказані рішення Харківської міської ради прийняті з урахуванням принципу належного урядування та задля оформлення речових прав (як на земельну ділянку, так і на об`єкти будівництва) у відповідності до вимог законодавства, а ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» вживаються всі можливі та необхідні заходи.

Отже, обсяг та зміст дій, вчинених позивачем на збереження об`єктів самочинного будівництва, докази на підтвердження цього, не були предметом дослідження відповідача та не враховувалися при прийнятті спірної постанови про накладення штрафу, що також свідчить про порушення відповідачем права позивача на участь у процесі прийняття рішення (п.9 ч.2 ст. 2 КАС України).

При цьому посилання позивача, як на підставу заявленого позову, на порушення строків застосування адміністративно-господарських санкцій, встановлених ч. 1 ст. 250 Господарського кодексу України, суд вважає необґрунтованим, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 250 Господарського кодексу України адміністративно-господарські санкції можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб`єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом.

Отже, ч. 1 ст. 250 Господарського кодексу України безпосередньо передбачає можливість встановлення законом інших строків застосування адміністративно-господарських санкцій.

Так, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», який встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у ч. 11 ст. 3 визначено, що штраф може бути накладено на суб`єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

Зазначена норма Закону є спеціальною нормою, яка підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Отже, норма Господарського кодексу України, на яку посилається позивач, до спірних правовідносин не застосовується, оскільки спеціальним законом є Закон України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Крім того, в даному випадку позивача притягнуто до відповідальності за невиконання вимог припису, тобто правопорушення є триваючим.

З огляду на зазначене, доводи позову щодо порушення відповідачем строків застосування адміністративно-господарських санкцій не беруться судом до уваги як належне обґрунтування порушення відповідачем прав позивача та заявлених позовних вимог.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін, вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (вул. Сумська, буд. 70, м. Харків, 61002, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 193/3221/0/250-19-П від 27.11.2019, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) на користь Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (вул. Сумська, буд. 70, м. Харків, 61002, ) судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 07 серпня 2020 року.

Суддя О.Г. Котеньов