Справа № 363/317/20
Суддя: Чірков Г. Є.
Дата ухвалення: 2020-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2020 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого - судді Чіркова Г.Є.,
при секретарі Гавриленко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспектора Вишгородського ВП ГУ НП України старшого лейтенанта поліції Клименка Юрія Сергійовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що постановою відповідача його без законних підстав притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 255 грн., а тому порушив питання про скасування даної постанови.

Свої вимоги мотивував тим, що постанова складена безпідставно, працівник поліції бездоказово наклав на неї адміністративне стягнення. Наполягав, що Правил дорожнього руху України не порушував. Зазначив, що 15.01.2020 року приблизно о 16 год. 50 хв. рухаючись на автомобілі Шкода днз. НОМЕР_1 на автодорозі Вишгород-Десна за с. Хотянівка, здійснив обгін поодинокого вантажного автомобіля марки ГАЗ, який рухався зі швидкістю 20-25 км. за годину. При цьому ОСОБА_1 перетнув вузьку суцільну лінію та був зупинений працівниками поліції. Поліцейський при розгляді справи, не врахував його показів та без жодних доказів виніс відносно нього постанову. На підставі викладеного просив скасувати постанову від 15.07.2018 ерії НК № 976208 та визнати дії патрульного Іванова В.В. протиправними.

Позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач до суду не прибув, про день та час розгляду справи повідомлений, причини неявки суду не відомі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як убачається з матеріалів справи, 15 січня 2020 року відповідачем згідно статей 33 і 284 КУпАП винесено постанову про порушення позивачем вимог п. 1.1 Правил дорожнього руху України, який того ж дня о 16 год. 50 хв. на автодорозі Київ-Вишгород-Десна 32 км. керуючи транспортним засобом Шкода днз. НОМЕР_1 не виконав вимоги дорожньої розмітки 1.1 (вузька суцільна лінія).

Відповідно до вимог п. 1.1 Правил дорожнього руху України, ці Правила відповідно до Закону України "Про дорожній рух" встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні грунтуватися на вимогах цих Правил.

Згідно розділу 34 Правил дорожнього руху України, горизонтальна розмітка позначена 1.1. поділяє транспортні потоки протилежних напрямків і позначає межі смуг руху на дорогах; позначає межі проїзної частини, на які виїзд заборонено; позначає межі місць стоянки транспортних засобів, майданчиків для паркування і край проїзної частини доріг, не віднесених за умовами руху до автомагістралей.

Лінії 1.1. та 1.3. перетинати забороняється. Якщо лінією 1.1 позначено місце стоянки, майданчик для паркування або край проїзної частини, суміжний з узбіччям, цю лінію перетинати дозволяється.

Як виняток, за умови забезпечення безпеки дорожнього руху, дозволяється перетинати лінію 1.1 для об`їзду нерухомої перешкоди, розміри якої не дають змоги здійснити її безпечний об`їзд, не перетинаючи цю лінію, а також обгону поодиноких транспортних засобів, що рухаються із швидкістю менше 30 км/год.

Згідно зі статтями 8 і 19 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд при розгляді цієї справи, виходить з принципів верховенства права й законності, відповідно до яких органи державної влади, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Вирішуючи цю справу, суд зазначає, що згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Разом з тим, доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити серед іншого відомості про технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис.

Отже надання законодавством можливості поліцейським виносити постанову за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху на місці вчинення правопорушення за скороченою процедурою (ст. 258 КУпАП) супроводжується обов`язковим її належним доказуванням за допомогою технічних засобів, якими здійснюється фото та відеозапис, та про що обов`язково повинно бути зазначено в постанові (ст. 283 КУпАП).

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Крім того, суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. В разі неподання доказів на пропозицію суду, справа вирішується на основі наявних доказів.

Зі справи встановлено, що будь-яких доказів правомірності оскаржуваної постанови згаданих у ст. 251 КУпАП суду не представлено.

Посилання на належні й допустимі докази, пояснення свідків, показання технічних засобів, застосування яких є обов`язковим згідно ст. 283 КУпАП, оскаржувана постанова не містить.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

В рішенні «Олександр Волков проти України» ЄСПЛ констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності. Причому люди вправі очікувати дії процедурних гарантій.

Відтак належні, достатні й допустимі докази на підтвердження того, що згадане правопорушення з боку позивача дійсно мало місце і, що він винен у його вчиненні суду не представлено.

Згідно ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При перевірці судом постанови відповідача достатні докази, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, стосовно порушення позивачем Правил дорожнього руху України не подано, а тому оскаржувану постанову не можна вважати правомірною.

Разом з тим, суд звертає увагу, що у розділі 34 Правил дорожнього руху України визначено, що яквиняток, за умови забезпечення безпеки дорожнього руху, дозволяється перетинати лінію 1.1 для об`їзду нерухомої перешкоди, розміри якої не дають змоги здійснити її безпечний об`їзд, не перетинаючи цю лінію, а також обгону поодиноких транспортних засобів, що рухаються із швидкістю менше 30 км/год.

Суд враховує доводи позивача, про те, що він здійснив обгін вантажного транспортного засобу марки ГАЗ, який рухався зі швидкістю 20-25 км./год. з дотриманням вимог ПДР України.

Отже ці доводи позивача є слушними і заслуговують на увагу і відповідачем в суді не спростовано.

За таких умов ОСОБА_1 в позові зазначив про такі обставини пригоди, виходячи з яких в його діях склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП відсутній.

Таким чином, підстав вважати, що позивачем порушено вимоги п. 1.1 ПДР України у суду немає, а тому справу щодо ОСОБА_1 слід закрити за відсутністю складу правопорушення згідно ст. 286 КАС України.

Відтак судом встановлено підстави для задоволення позову в цій частині і захисту прав позивача.

Що стосується вимог позову в частині визнання дій інспектора Вишгородського ВП ГУНП в Київській області Клименка Юрія Сергійовича протиправними, то підстав для цього не встановлено, коли суд має право прийняти тільки одне з рішень, передбачених ч. 3 ст. 286 КАС України, а тому в задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

Керуючись статтями 243, 246, 250, 286 КАС України,

вирішив:

адміністративний позов задовольнити частково.

Скасувати постанову серія ДП 018 № 383928 від 15.01.2020 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за ч. 1 ст. 122 КУпАП і справу про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в діянні складу адміністративного правопорушення.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Повне судове рішення складено 29 липня 2020 року.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня складання повного судового рішення, шляхом подання апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області, з урахуванням п. 3 Розділу XII Прикінцевих положень КАС України.

Суддя