Справа № 240/11107/19
Суддя: Сушко О.О.
Дата ухвалення: 2020-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/11107/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Чернова Ганна Валеріївна

Суддя-доповідач - Сушко О.О.

21 липня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сушка О.О.

суддів: Залімського І. Г. Мацького Є.М. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Платаш В.О.,

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: Шахрая М.І.

представника відповідача: Кондратюка О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ЮПІДЖІ» на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року (м. Житомир) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельна інспекція України, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача товариство з обмеженою відповідальністю «ЮПІДЖІ» про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому просила визнати протиправними дії Державної архітектурно - будівельної інспекції України щодо надання дозволу № IУ 24 Товариству з обмеженою відповідальністю ЮПІДЖІ на будівництво автозаправного комплексу з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, автогазозаправним пунктом та автомийки за адресою: Житомирська область м. Житомир проспект Незалежності, 29 та скасувати дозвіл Державної архітектурно - будівельної інспекції України № IУ 24 , виданий Товариству з обмеженою відповідальністю ЮПІДЖІ на будівництво автозаправного комплексу з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, автогазозаправним пунктом та автомийки за адресою: Житомирська область м. Житомир проспект Незалежності, 29; зобов`язати Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Житомирській області скасувати містобудівні умови та обмеження, видані Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради ТОВ ЮПІДЖІ наказом №52/17 від 08.08.2017.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 13.02.2020 провадження у справі в частині позовних вимог щодо зобов`язання Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Житомирській області скасувати містобудівні умови та обмеження, видані Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради ТОВ ЮПІДЖІ наказом №52/17 від 08.08.2017, - закрито.

Відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року решта позовних вимог задоволено повністю.

Не погоджуючись з вказаним рішенням товариство з обмеженою відповідальністю «ЮПІДЖІ» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

В обґрунтування своєї скарги апелянт повідомив, що у даній справі не встановлено які саме права та інтереси позивача порушено відповідачами, зважаючи на відсутність її участі у правовідносинах з приводу будівництва спірного АЗК. Крім цього, вважає, що експертний звіт щодо розгляду проектної документації на АЗК у місті Житомирі по проспекту Незалежності, 29 та затвердження проектної документації замовником відбулось 15.12.2017, тобто до введення в дію Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", а тому надання результатів впливу на довкілля не потребувалось. Також, апелянт вважає, що цільове призначення земельної ділянки під будівництво АЗК - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі є прийнятними, адже цільове призначення земельної ділянки - землі транспорту надаються підприємствам, установам та організаціям залізничного, автомобільного транспорту і дорожнього господарства, морського, річкового, авіаційного, трубопровідного транспорту та міського електротранспорту для виконання покладених на них завдань щодо експлуатації, ремонту і розвитку об`єктів транспорту, до яких він не відноситься.

Також, представник апелянта у судовому засідання повідомив, що на даний час названий АЗК закінчений будівництвом та 19.05.2020 на підставі сертифіката відповідності ДАБІ України від 06.05.2020 зареєстрований як об`єкт права власності у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а тому оскаржуємий дозвіл на будівництво вичерпав свою дію і не може бути скасованим.

Позивач та його представник в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що згідно договору купівлі-продажу, укладеного 06.06.2017 між Житомирською міською радою (Продавець) та ТОВ "Юпіджі" (Покупець), та змін до нього від 08.06.2017, витягу № 88900949 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, ТОВ "Юпіджі" на земельних торгах у формі аукціону отримало у приватну власність земельну ділянку несільськогосподарського призначення загальною площею 1,1 га з категорії земель - землі житлової та громадської забудови, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, за адресою: м. Житомир, проспект Незалежності, 29, кадастровий номер :05:025:0017.

Наказом Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради від 08.08.2017 №52/17 зі змінами, внесеними наказом від 18.09.2019 №123/19, затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва "Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомийки" на земельній ділянці кадастровий номер :05:025:0017.

18.07.2019 ТОВ "Юпіджі", у відповідності до ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" звернулось до Державної архітектурно-будівельної інспекції України із заявою вх. №40-70/1807-35 про видачу дозволу на виконання будівельних робіт "Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомийки за адресою: Житомирська область, м.Житомир, проспект Незалежності, 29".

Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 19.07.2019 надано дозвіл ТОВ "Юпіджі" на виконання будівельних робіт № ІУ 24 з будівництва об`єкта «Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомойки" в м.Житомир по проспекту Незалежності, 29».

За результатами проведеної позапланової перевірки на об`єкті за адресою м. Житомир, вул.Покровська, 6, рішенням від 18.12.2019 № 430/19-а головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Хорової Н.В. скасовано дію містобудівних умов та обмежень від 08.08.2017 №52/17 для проектування об`єкта будівництва "Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомийки", затверджені наказом від 18.09.2019 №123/19.

Суд першої інстанції при ухваленні оскарженого рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, а відтак наявності підстав для задоволення адміністративного позову.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, згідно ч.2 ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (у редакції станом на липень 2019 року), дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Частиною 3 цієї ж статті передбачено, що для отримання дозволу подається заява, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою);

3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку;

4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту;

5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд;

6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати;

7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Таким чином, перелік документів, які подаються замовником з метою отримання дозволу на виконання будівельних робіт, пов`язується саме із моментом подання заяви.

У відповідності до ч.1 ст.2 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (набрав чинності 18.06.2017, введений в дію 18.12.2017), оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

За змістом ч.1 ст.3 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України (п.3 ч.1 ст.1 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля").

Частиною 3 ст. 3 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" передбачено, що друга категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає, в тому числі: зберігання та переробка вуглеводневої сировини (газу природного, газу сланцевих товщ, газу, розчиненого у нафті, газу центрально-басейнового типу, газу (метану) вугільних родовищ, конденсату, нафти, бітуму нафтового, скрапленого газу); поверхневе та підземне зберігання викопного палива чи продуктів їх переробки на площі 500 квадратних метрів і більше або об`ємом (для рідких або газоподібних) 15 кубічних метрів і більше.

В силу ч. 2 ст. 17 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" передбачено, що дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених п. 22 ч. 2 та п. 14 ч. 3 ст. 3 цього Закону.

Висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля (ч.3 цієї статті).

З проектної документації на «Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомойки за адресою в м.Житомир по проспекту Незалежності, 29», затвердженої директором ТОВ "Юпіджі" 15.12.2017, вбачається, що клас наслідків даного об`єкта будівництва ССЗ. Показники об`єкта: характер будівництва - новий, площа забудови (в тому числі підземні споруди 112,4 кв.м) 577,52 кв.м, резервуари з пальним об`ємом: резервуар Р1 55куб.м, резервуар Р2 об`ємом 50куб.м, підземний резервуар 19,9 куб.м.

Беручи до уваги наведене, слід зазначити, що об`єкт будівництва «Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомойки за адресою в м.Житомир по проспекту Незалежності, 29» належить до другої категорії видів планованої діяльності та об`єктів, а тому потребував висновку з оцінки впливу на довкілля, як це передбачено п.7 ч.3 ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", станом на момент звернення ТОВ "Юпіджі" із заявою про отримання дозволу на будівництво на липень 2019 року.

Разом з тим матеріалами справи підтверджено, що ТОВ "Юпіджі" не отримувало результатів оцінки впливу на довкілля, що суперечить приписам п.7 ч.3 ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Слід врахувати те, що згідно норми ч.3 ст.17 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" замість висновку з оцінки впливу на довкілля товариством для отримання дозволу на будівництво товариством міг бути поданий висновок державної екологічної експертизи, одержаний до введення в дію цього Закону. Наведене випливає із такого.

Абзацом 3 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції станом на момент затвердження проектної документації товариства та до введення в дію Закону України "Про оцінку впливу на довкілля") було передбачено, що до проектної документації на будівництво об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, а також об`єктів, які підлягають оцінці впливу на навколишнє природне середовище у транскордонному контексті, додаються результати оцінки впливу на стан навколишнього природного середовища (матеріали оцінки та звіти про оцінку і громадське обговорення). Перелік таких об`єктів та порядок проведення оцінки визначаються Кабінетом Міністрів України.

В силу п.21 Переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів Українивід 28 серпня 2013 р. № 808 до таких віднесено автозаправні станції та комплекси, а також автогазонаповнювальні компресорні станції, автомобільні газозаправні станції зрідженого газу.

Пунктом 10 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, встановлено, що склад та зміст проектної документації об`єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

Пунктами 1.7,1.8 Державних будівельних норм України «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) при проектуванні та будівництві підприємств, будинків і споруд» ДБН А.2.2-1-2003, затверджених наказом Міністерства архітектури та будівництва України №214 від 15.12.2003 р. встановлено, що для видів діяльності й об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, наведених у додатку Е (також автозаправні станції прим.суду), розроблення матеріалів ОВНС виконується в обсязі відповідно до розділу 2 даних Норм. А саме (п.2.1):розділ ОВНС повинен містити такі підрозділи:

- підстави для проведення ОВНС;

- фізико-географічні особливості району і майданчика (траси) будівництва об`єкта проектування;

- загальна характеристика об`єкта проектування;

- оцінка впливів планованої діяльності на навколишнє природне середовище;

- оцінка впливів планованої діяльності на навколишнє соціальне середовище;

- оцінка впливів планованої діяльності на навколишнє техногенне середовище;

- комплексні заходи щодо забезпечення нормативного стану навколишнього сере довища і його безпеки;

- оцінка впливів на навколишнє середовище під час будівництва;

- заява про екологічні наслідки діяльності.

На основі висновків остаточного звіту ОВНС замовник і виконавець ОВНС складають текст Заяви про екологічні наслідки планованої діяльності і забезпечують її розповсюдження через засоби масової інформації.

Остаточний звіт ОВНС, з урахуванням громадських інтересів, у складі проектної документації подається замовником або генпроектувальником на узгодження і про ходження державних експертиз.

Пунктом 1.9 ДБН А.2.2-1-2003 визначено, що врахування громадських інтересів здійснюється відповідно до Закону України "Про планування і забудову територій" та законодавчих документів, наведених у додатку В.

У відповідності до ст. 13 Закону України «Про екологічну експертизу», здійснення державної екологічної експертизи є обов`язковим для видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Перелік видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку (808-2013-п), встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, і центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я.

Статтею 34 Закону України «Про екологічну експертизу» передбачено, що державна екологічна експертиза видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, проводиться після оголошення замовником через засоби масової інформації Заяви про екологічні наслідки діяльності і подання еколого-експертним органам комплекту документів з обгрунтуванням оцінки впливу на навколишнє природне середовище.

За змістом постанови Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 1995 р. N 870 «Про Порядок передачі документації на державну екологічну експертизу», до такого комплекту входить також проектна документація: розділ оцінка впливу на навколишнє природне середовище.

Тобто, проектна документація товариства до введення в дію Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" мала містити: розділ ОВНС (оцінка впливу на стан навколишнього природного середовища) з підрозділами, що відповідають ДБН А.2.2-1-2003. В подальшому така проектна документація розділ ОВНС підлягала поданню на обов`язкову державну екологічну експертизу.

Матеріали справи не містять висновку державної екологічної експертизи, який би виконував роль висновку з оцінки впливу на довкілля за змістом Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Відповідно до ч. 4 ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" однією із підстав для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу.

Враховуючи наведене у сукупності, видача дозволу на будівництво товариству без висновку з оцінки впливу на довкілля або ж висновку державної екологічної експертизи, станом на момент подання заяви товариством, є протиправною та такою, що суперечить нормам ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Що стосується твердження позивача про незаконність видачі дозволу № IУ 24 з огляду на невідповідність цільового призначення земельної ділянки за адресою в м.Житомир по проспекту Незалежності, 29, недотримання плану зонування м.Житомира, затвердженого рішенням Житомирської міської ради № 579 від 04.04.2017, слід зазначити таке.

Так, для отримання дозволу на виконання будівельних робіт замовником подається заява, до якої додається: копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою та проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку.

Товариством «ЮПІДЖІ» на підтвердження права власності на земельну ділянку, кадастровий номер :05:025:0017, за адресою: м. Житомир, проспект Незалежності, 29, було надано договір купівлі-продажу від 06.06.2017. У договорі визначено категорію цієї землі - землі житлової та громадської забудови, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Крім того, ТОВ «ЮПІДЖІ» надано Державній архітектурно - будівельній інспекції України (ДАБІ) проектну документацію за проектом «Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомойки за адресою в м.Житомир по проспекту Незалежності, 29», розроблену на підставі завдання на проектування, містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва № 52/17 від 08.08.2017; вихідних даних та листів щодо проектування об`єкта, виданих відповідними службами області.

Згідно п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 (в редакції станом на розробку проектної документації грудень 2017 року), проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодостворення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

Пунктами 3 та 4 Порядку № 45 визначено, що для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування.

Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

В силу п.7 ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

До містобудівної документації належать:

- генеральний план населеного пункту (є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту) (ч.1 ст.17 "Про регулювання містобудівної діяльності");

- план зонування території (розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон) (ч.1 ст.18 "Про регулювання містобудівної діяльності"). План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації (ч.2 ст.18 "Про регулювання містобудівної діяльності");

-детальний план у межах населеного пункту (уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території). Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці (ч.1 ст.19 "Про регулювання містобудівної діяльності").

За змістом п.8 ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Таким чином, містобудівні умови та обмеження мають містити вимоги до об`єктів будівництва, встановлені генеральним планом, детальним планом, планом зонування та відповідати їм.

У відповідності до містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва № 52/17 від 08.08.2017 у редакції, чинній на момент затвердження проектної документації, детальний план території розміщення об`єктів громадського призначення та об`єктів обслуговування транспорту по проспекту Незалежності, 29 в м.Житомирі, затверджений рішенням третьої сесії сьомого скликання Житомирської міської ради від 28.12.2015 (п.3.1).

Пунктом 3.2 містобудівних умов та обмежень визначено, що відповідно до генерального плану м.Житомира, затвердженого рішенням 15 сесії сьомого скликання Житомирської міської ради від 30.11.2016 № 454, земельна ділянка (кадастровий номер :05:025:0017) знаходиться на території громадських центрів (розрахунковий етап). Відповідно до плану зонування території м.Житомира, затвердженого рішенням 20 сесії сьомого скликання Житомирської міської ради від 04.04.2017 № 579, земельна ділянка знаходиться в громадській зоні Г-1-II - центрів районного значення. Відповідно до плану зонування території м.Житомира, допустимим видом використання зони Г-1-II є об`єкти автомобільного сервісу (АЗС, АЗК, СТО), при розміщенні вздовж магістральних вулиць. Зона Г-1-II - центрів районного значення, розміщена вздовж проспекту Незалежності, який є магістральною вулицею загальноміського значення м.Житомира.

У відповідності із п.п. 7.55*, 7.57* Державних будівельних норм України 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», (надалі - ДБН 360-92), АЗС слід розміщувати слід розміщувати: в найзначніших та великих містах уздовж магістральних вулиць загальноміського та районного значення, в середніх та малих містах - уздовж магістральних вулиць і доріг. АЗС за умови дотримання санітарно-гігієнічних, екологічних, протипожежних та інших нормативних вимог можуть проектуватися також як автозаправні комплекси з приміщеннями і окремими об`єктами сервісного обслуговування водіїв і транспортних засобів: для роздрібної торгівлі, швидкого харчування, технічного обслуговування, миття і змащування автомобілів. (п.3.3).

Відповідно до Плану зонування міста Житомира, затвердженого рішенням 20 сесії сьомого скликання Житомирської міської ради від 04.04.2017 № 579, земельна ділянка кадастровий номер :05:025:0017 за адресою: м. Житомир, проспект Незалежності, 29, знаходиться в зоні «Г-1-II» «Зона центрів районного значення».

Пояснювальною запискою до Плану зонування міста Житомира визначено, що допустимим видом використання земель цієї зони, в якій допускається розміщення об`єктів автомобільного сервісу (АЗС, АЗК, СТО) при розміщенні вздовж магістральних вулиць, потребує спеціального дозволу або погодження.

Пунктом 1 пояснювальної записки встановлено, що будівництво об`єктів містобудування, пов`язане з тими видами їх використання, які окремо наведені в списках для кожного типу територіальних зон (допустимі види використання, що потребують спеціального дозволу або погодження), потребують спеціального зонального погодження. Зазначені погодження можуть проводитись: на стадії набуття земельних ділянок фізичними та юридичними особами із земель комунальної та державної власності; на стадії, узгодження власниками об`єктів нерухомого майна та земельних ділянок намірів забудови.

Порядок отримання спеціального зонального погодження передбачений п.2 пояснювальної записки. Заявка на спеціальне зональне погодження скеровується до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради.

Заява повинна містити: заяву із обгрунтованими намірами забудови та містобудівними розрахунками; необхідну інформацію про земельну ділянку або інший об`єкт нерухомості та умови її власності; схему забудови ділянки, означення всіх існуючих об`єктів та об`єктів, що передбачено збудувати або змінити та їх характеристики - загальну інформацію про обсяг ресурсів, що будуть споживатися на запланованих об`єктах (енергозбереження, водоспоживання, чисельність працівників, вантажоперевезення, необхідність в під`їзних залізничних коліях та ін.), про вплив об`єкту на оточуюче середовище (об`єм викидів в атмосферу, кількість відходів виробництва та ступінь їх шкідливості і т. ін.), про перспективну кількість відвідувачів та необхідну кількість місць для паркування автомобіля; додаткові техніко-економічні обгрунтування розміщення об`єкту саме в обумовленому заявкою місці.

На підставі пропозицій заявника, виконавчий комітет Житомирської міської ради забезпечує інформування громади.

Пропозиції до проектів містобудівної документації під час громадського обговорення питань, що відносяться до спеціальних зональних погоджень в межах певної територіальної зони, мають право надавати Фізичні та юридичні особи якщо вони є власниками (користувачами) земельних ділянок або об`єктів нерухомого майна, розташованих в межах цієї територіальної зони, та на суміжній із визначеною зоною території.

За пропозиціями громади та результатами засідання містобудівної ради при Департаменті містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради виконавчий комітет Житомирської міської ради готує проект рішення про надання, або відмову, у наданні містобудівних умов та обмежень.

З наведеного вбачається, що рішенню про надання містобудівних умов і обмежень для проектування об`єкта будівництва АЗК, АГЗП на земельній ділянці кадастровий номер :05:025:0017 за адресою: м. Житомир, проспект Незалежності, 29, яка знаходиться в зоні «Г-1-II» «Зона центрів районного значення», мала передувати процедура спеціального зонального погодження використання.

Водночас, доказів отримання товариством спеціального погодження матеріали справи не містять. За таких обставин, містобудівні умови і обмеження, отримані в обхід процедури спеціального зонального погодження є такими, що не відповідають вимогам містобудівної документації.

Також встановлено, що детальним планом території розміщення об`єктів громадського призначення та об`єктів обслуговування транспорту по вул.Ватутіна,29 (перейменовано на проспект Незалежності, 29), затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 28.12.2015 № 48, не передбачено розміщення у районі даної вулиці жодного об`єкту АЗК, АЗС, АГЗП.

Пунктом 3 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що містобудівні умови та обмеження мають містити відповідність на дату їх надання цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні.

Згідно зп.2 ч. 4 ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є невідповідність поданих документів вимогам законодавства.

Враховуючи викладене та те, що проектна документація позивача, вихідними даними якої були містобудівні умови і обмеження № 52/17 від 08.08.2017, не відповідала містобудівній документації на місцевому рівні, в силу порушення процедури спеціального погодження та невідповідності детальному плану території вул.Ватутіна,29 (перейменовано на проспект Незалежності, 29), відповідач протиправно видав дозвіл на виконання будівельних робіт.

При цьому слід наголосити, що згідно ч.2 ст.24 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відтак, ДАБІ, вирішуючи питання про надання дозволу на виконання будівельних робіт, була зобов`язана в межах ч.3 та ч.4 ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" перевірити відповідність поданого документу про право власності на земельну ділянку, в якому чітко визначено цільове призначення земельної ділянки «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» намірам забудови, тобто чи підтверджував правовстановлюючий документ право на використання земельної ділянки шляхом її забудови АЗК, АГЗП та, відповідно, чи не суперечила розроблена проектна документація такому документу (договору купівлі-продажу від 06.06.2017 та витягу з Державного реєстру речових прав).

Як встановлено з містобудівних умов та обмежень, ними фактично було дозволено забудову земельної ділянки кадастровий номер :05:025:0017 за адресою: м. Житомир, проспект Незалежності, 29, яка знаходиться в зоні «Г-1-II» «Зона центрів районного значення», об`єктом АЗК, АГЗП.

Згідно ст. 1 Закону України "Про землеустрій"визначено, що цільове призначення земельної ділянки це - використання земельної ділянки за призначенням, визначеним на підставі документації із землеустрою у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч.1ст.19 ЗК України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови;в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;г) землі оздоровчого призначення;ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення;е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

В силу ч.ч. 1,2 ст. 20 ЗК України віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Зміна цільового призначення земельних ділянок здійснюється за проектами землеустрою щодо їх відведення.

Зміна цільового призначення земельних ділянок приватної власності здійснюється за ініціативою власників земельних ділянок (ч.3 ЗК України). Зміна цільового призначення земельних ділянок приватної власності провадиться: щодо земельних ділянок, розташованих у межах населеного пункту, - сільською, селищною, міською радою; щодо земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, - районною державною адміністрацією, а щодо земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, що не входять до території району, або в разі якщо районна державна адміністрація не утворена, - Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною державною адміністрацією.

За змістом ч.5 ст.20 ЗК України види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Згідно п.1.4 наказу Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 № 548, класифікація видів цільового призначення земель (далі - КВЦПЗ) визначає поділ земель на окремі види цільового призначення земель, які характеризуються власним правовим режимом, екосистемними функціями, типами забудови, типами особливо цінних об`єктів.

Розділ «Секція B» « Землі житлової та громадської» забудови включає:

1) Розділ 2 «Землі житлової забудови»(землі, які використовуються для розміщення житлової забудови (житлові будинки, гуртожитки, господарські будівлі та інше); землі, які використовуються для розміщення гаражного будівництва;

2) Розділ 3 «Землі громадської забудови»(землі, які використовуються для розміщення громадських будівель і споруд (готелів, офісних будівель, торговельних будівель, для публічних виступів, для музеїв та бібліотек, для навчальних та дослідних закладів, для лікарень та оздоровчих закладів), інших об`єктів загального користування), який має підрозділ 03.07 Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Порядок використання зазначеної категорії земель визначений ст.39 ЗК України, відповідно до якої використання житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм.

Таким чином, нецільовим використанням земельної ділянки громадського призначення є її використання за іншим призначенням, всупереч генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою тощо, тобто всупереч земельному законодавству України.

Крім того, слід з`ясувати, чи можливо використовувати земельну ділянку категорії «землі житлової та громадської забудови», цільове призначення «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» для будівництва на ній АЗК, АГЗП.

Пункт 14.1.129-1 ПК України (станом на липень 2019 року) визначає наступні об`єкти нежитлової нерухомості: в) будівлі торговельні - торгові центри, універмаги, магазини, криті ринки, павільйони та зали для ярмарків, станції технічного обслуговування автомобілів, їдальні, кафе, закусочні, бази та склади підприємств торгівлі й громадського харчування, будівлі підприємств побутового обслуговування.

Нормами п. 7 Порядку провадження торговельної діяльності та правил торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня 2006 р. N 833 передбачено, що торговельними об`єктами є:

1) у сфері оптової торгівлі: склад товарний (універсальний, спеціалізований, змішаний); магазин-склад;

2) у сфері роздрібної торгівлі: магазин, який може бути:

- продовольчим, непродовольчим, змішаним (за товарною спеціалізацією);

- універсальним, спеціалізованим, вузькоспеціалізованим, комбінованим, неспеціалізованим (за товарним асортиментом);

- з індивідуальним обслуговуванням, самообслуговуванням, торгівлею за зразками, торгівлею за замовленням (за методом продажу товарів);

павільйон; кіоск, ятка; палатка, намет; лоток, рундук; склад товарний; крамниця-склад, магазин-склад.

Заклад ресторанного господарства розміщується у спеціально призначеному та обладнаному приміщенні (п.8 Порядку № 833).

ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди підприємства торгівлі», затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 19 січня 2009 р. № 4, розрізняє наступні будівлі торгівлі:

- вбудований магазин (крамниця) - магазин (крамниця), усі приміщення якого розташовуються в габаритах житлового будинку з виступом за його межі не більше ніж на 1,5 м з боку поздовжнього фасаду і не більше ніж на 6 м - з боку торців (у разі влаштування критих завантажувальних приміщень);

- вбудовано-прибудований магазин (крамниця) - магазин (крамниця), приміщення якого розташовуються в габаритах житлового будинку і в об`ємах, винесених за габарити житлового будинку більше ніж на 1,5 м з боку поздовжнього фасаду і більше ніж на 6 м - з боку торців (у разі влаштування критих завантажувальних приміщень);

- гіпермаркет - магазин (крамниця) самообслуговування торговельною площею понад 2500 м2 з асортиментом продовольчих та непродовольчих товарів понад 15 тисяч асортиментних позицій. Загальна площа магазину (крамниці) - сума площ торговельних, складських, підсобних, технічних, комунікаційних та інших приміщень, виміряних у межах внутрішньої поверхні зовнішніх стін, а також площ розвантажувальних платформ, антресолей і переходів;

- кіоск - торговельний об`єкт для організації роздрібного продажу товарів, який має постійне просторове місце, займає окрему закриту споруду некапітального типу на одне робоче місце без торговельної зали для покупців та додаткової площі для розміщення запасу товарів;

- магазин (крамниця) - торговельний об`єкт у роздрібній торгівлі, призначений для організації продажу товарів кінцевим споживачам і надання їм торговельних послуг;

- малі архітектурні форми - павільйони, кіоски, торговельні намети, рундуки тощо переважно збірно-розбірної конструкції, які застосовуються поряд із засобами благоустрою, включаючи невеликі споруди для відпочинку людей/покупців (лави, можливо тіньові навіси або перголи), урни для сміття, а також різноманітні елементи декоративно-прикладного мистецтва (наприклад, скульптури, декоративні басейни, фонтани тощо);

- мінімаркет - магазин (крамниця) самообслуговування торговельною площею до 200 м2 з асортиментом продовольчих товарів не менше 500 асортиментних позицій;

- павільйон - торговельний об`єкт у роздрібній торгівлі, призначений для організації продажу товарів кінцевим споживачам, розміщений в окремій споруді полегшеної конструкції та має торговельну залу для покупців;

- підсобні приміщення магазину (крамниці) - приміщення для зберігання тари, посуду, інвентаря, пакувальних матеріалів, приміщення мийної кімнати та майстерні ремонту інвентаря;

-складські приміщення магазину (крамниці) - приміщення для приймання, зберігання та готування товарів для продажу;

- службово-побутові приміщення магазину (крамниці) - адміністративні приміщення, приміщення кімнат: відпочинку, гардеробних, душових, санвузлів;

- технічні приміщення магазину (крамниці) - приміщення для розміщення обладнання теплових вузлів, бойлерних, щитових, вентиляційних камер, комутаторів, радіовузлів, машинних відділень ліфтів, трансформаторної підстанції, вузлів керування водопроводом тощо;

- торговельний центр - група торговельних об`єктів, зосереджених в одному місці і керованих як одне ціле, які за своїми типами, розмірами та місцем розташування функціонально відповідають потребам торговельної зони, яку вони обслуговують;

- універмаг - магазин (крамниця) торговельною площею понад 2500 м2 із широким асортиментом непродовольчих товарів понад 10 тисяч асортиментних позицій.

- універсам (супермаркет) - магазин (крамниця) самообслуговування торговельною площею від 400 м2 до 2499 м2 з асортиментом продовольчих і непродовольчих товарів понад 5 тис. асортиментних позицій;

- ринковий комплекс - комплекс взаємопов`язаних підприємств ринкової торгівлі з підприємствами роздрібної торгівлі та підприємствами харчування, побутового і комунального обслуговування (приоб`єктний готель);

- прибудований магазин (крамниця) - магазин (крамниця), огороджувальна стіна (або стіни) якого є загальною або суміжною зі стінами житлового чи громадського будинку.

Статтею 71 ЗК України визначено, щодо земель автомобільного транспорту віднесено землі під спорудами та устаткуванням енергетичного, гаражного і паливороздавального господарства, автовокзалами, автостанціями, лінійними виробничими спорудами, службово-технічними будівлями, станціями технічного обслуговування, автозаправними станціями, автотранспортними, транспортно-експедиційними підприємствами, авторемонтними заводами, базами, вантажними дворами, майданчиками контейнерними та для перечеплення, службовими та культурно-побутовими будівлями й іншими об`єктами, що забезпечують роботу автомобільного транспорту.

Класифікатором видів цільового призначення земель визначено, що землі транспорту(землі, надані підприємствам, установам та організаціям залізничного, автомобільного транспорту і дорожнього господарства, морського, річкового, авіаційного, трубопровідного транспорту та міського електротранспорту для виконання покладених на них завдань щодо експлуатації, ремонту і розвитку об`єктів транспорту) використовуються також «Для розміщення та експлуатації об`єктів дорожнього сервісу» (підрозділ 12.11 розділу 12 секції J розділу II). Отже, розміщення автозаправних станцій/комплексів здійснюється на землях з цільовим призначення - землі транспорту.

Відтак, Державною архітектурно - будівельною інспекцією України дозволом на «Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомойки за адресою в м.Житомир по проспекту Незалежності, 29» було змінено цільове призначення земельної ділянки кадастровий номер :05:025:0017, оскільки будівництво АЗК, АГЗП передбачено тільки на землях транспорту.

Однак, як слідує із викладених норм земельного законодавства, зміна цільового призначення земельних ділянок регламентована спеціальною процедурою. Слід наголосити, що використання земельних ділянок має відбуватись у чіткій відповідності та в межах її цільового призначення.

Водночас, наведені обставини Державна архітектурно будівельна інспекція України під час прийняття рішення про надання дозволу не перевірила, не з`ясувала відповідність поданого договору купівлі-продажу від 06.06.2017 та витягу з державного реєстру речових прав, якими підтверджено право власності ТОВ "Юпіджі" на земельну ділянку кадастровий номер :05:025:0017, та проектної документації нормам законодавства, що стало підставою для неправомірної видачі такого дозволу.

Також слід вказати, що ч.6 ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі скасування містобудівних умов та обмежень.

Таким чином, самостійне скасування спірних містобудівних умов та обмежень відповідачем також свідчить про неправомірність дозволу на виконання будівельних робіт № IУ 24.

Що стосується твердження відповідачів про відсутність порушених прав та інтересів позивача, то слід зазначити, що, згідно документів, які містяться в матеріалах справи, позивач проживає в АДРЕСА_1 , тобто поряд земельною ділянкою для забудови "Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомийки за адресою: Житомирська область, м.Житомир, проспект Незалежності, 29. Наведений об`єкт проектною документацією визначений класом наслідків ССЗ значні наслідки рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, що охоплює вплив на екологію, дотримання пожежної, техногенної безпеки, експлуатаційної безпеки тощо.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта на належне цільове призначення земельної ділянки під будівництво АЗК - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, так як у даному випадку належним цільовим призначенням земельної ділянки є землі автомобільного транспорту до яких належать у тому числі й землі під спорудами та устаткуванням ... паливороздавального господарства, ..., станціями технічного обслуговування, автозаправними станціями, автотранспортними, ... - ст. 71 ЗК України.

Також, посилання представника апелянта на державну реєстрацію права власності на спірний АЗК (19.05.2020) як на підставу вичерпаності дії оскаржуємого дозволу на будівництво, колегія суддів не приймає до уваги через наступне.

Дійсно, оскаржуємий дозвіл на будівництво припиняє свою дію його завершенням, про що може свідчити сертифікат відповідності закінченого будівництвом об`єкта, та подальша державна реєстрація права власності. Однак, колегія суддів, переглядаючи рішення суду першої інстанції, надає оцінку встановленим обставинам і відповідним їм правовідносинам на час розгляду справи, а не після цього. Так як на час розгляду справи і прийняття рішення (13.02.2020) суду об`єкт будівництва АЗК не був уведений в експлуатацію і не зареєстрований як об`єкт права власності, то колегія суддів не приймає до уваги ці обставини.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ЮПІДЖІ» залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 29 липня 2020 року.

Головуючий Сушко О.О.

Судді Залімський І. Г. Мацький Є.М.