Справа № 640/7166/20
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2020-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7166/20 Суддя (судді) першої інстанції: Клочкова Н.В.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Лічевецького І.О., Оксененка О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Громадської організації «Українська агенція з авторських та суміжних прав» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 травня 2020 року у справі за позовом Громадської організації «Українська агенція з авторських та суміжних прав» до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України про визнання протиправним та скасування наказу в частині, визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Громадської організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України в якій просить суд :

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 588 "Про реєстрацію організації колективного управління" від 08 квітня 2019 року в частині включення до його складу пункту наступного змісту: " 2. Громадській організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" з урахуванням частин п`ятої та шостої статті 12 Закону України "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" не дозволяється здійснювати діяльність у сферах розширеного та обов`язкового колективного управління, визначених у підпунктах 2 і 3 пункту 1 цього наказу, до моменту її акредитації в порядку, установленому зазначеним Законом";

- визнати протиправними дії Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України щодо включення до Реєстру організації колективного управління наступної інформації: "Громадській організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" з урахуванням частин п`ятої та шостої статті 12 Закону України "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" не дозволяється здійснювати діяльність у сферах розширеного та обов`язкового колективного управління, визначених у підпунктах 2 і 3 пункту 1 наказу Мінекономрозвитку від 08 квітня 2019 року № 588 "Про реєстрацію організації колективного управління", до моменту її акредитації в порядку, установленому Законом";

- зобов`язати Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України вчинити дії щодо виключення з Реєстру організацій колективного управління наступної інформації: "Громадській організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" з урахуванням частин п`ятої та шостої статті 12 Закону України "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" не дозволяється здійснювати діяльність у сферах розширеного та обов`язкового колективного управління, визначених у підпунктах 2 і 3 пункту 1 наказу Мінекономрозвитку від 08 квітня 2019 року № 588 "Про реєстрацію організації колективного управління", до моменту її акредитації в порядку, установленому Законом".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2020 року позовна заява громадської організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" залишена без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду та Позивачу наданий строк для усунення виявлених судом недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні підстави для його поновлення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2020 року визнано неповажними підстави пропуску строку звернення Громадської організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" до адміністративного суду з позовною заявою.

Позовну заяву Громадської організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" повернуто Позивачу.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, Позивач подав апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, невідповідності висновків суду обставинам справи, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2020 року та направити справу для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі Позивач вказує, що суд першої інстанції прийшов до хибного висновку про порушення Позивачем строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом, оскільки строк, у даному випадку слід обчислювати з 28.10.2019 року, з дати втрати чинності свідоцтвом про облік організації колективного управління № 24/2015, виданого 03 вересня 2015 року.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження). З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, предметом оскарження у даній справі є, у тому числі, наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 588 "Про реєстрацію організації колективного управління" від 08 квітня 2019 року в частині.

Відповідно до змісту зазначеного наказу, такий винесено за результатами розгляду заяви Громадської організації "Українська агенція з авторських та суміжних прав" від 20 березня 2019 року № 07/19614-19 та доданих до неї документів.

З доданої копії витягу з Реєстру організацій колективного управління № 3 від 15 квітня 2019 року вбачається, що Позивач включений до реєстру організацій колективного управління 10 квітня 2019 року.

З огляду на викладене, судом першої інстанції зроблено висновки, що Позивач знав або повинен був дізнатися про наявність вказаного наказу та відомостей у реєстрі організацій колективного управління ще у квітні 2019 року, відповідно, у разі незгоди з цим наказом та певними заборонами, встановленими ним, про порушення своїх прав Позивач також знав або повинен був дізнатися у квітні 2019 року.

В той же час, з позовними вимогами щодо оскарження наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 588 "Про реєстрацію організації колективного управління" від 08 квітня 2019 року в частині та визнання протиправними дій (внесення відомостей до реєстру) Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва 24 березня 2020 року, тобто, з пропуском шестимісячного строку на звернення до суду з адміністративним позовом.

Також, вирішуючи клопотання Позивача про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом, надане на виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху суд першої інстанції не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку на звернення до суду поважними.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

За змістом статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5 статті 122 КАС України).

Зі змісту наведених норм вбачається, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлено місячний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Згідно з частиною 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

За змістом частин 3, 4 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами слід розуміти лише і обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Як вбачається із змісту заяви про визнання причин пропуску строку на звернення до суду, а також апеляційної скарги, що є ідентичними за своїми доводами, вбачається, що Позивач вважає такий строк не пропущеним, оскільки такий, на переконання Позивача, слід обчислювати з 28.10.2019 року.

Обчислення строку на звернення до суду саме з цієї дати Позивач обґрунтовує тим, що саме з набранням чинності Законом України "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" та на положення частини 2 розділу IV "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону, відповідно до яких свідоцтва про облік організацій колективного управління, про визначення організацій колективного управління уповноваженими, про уповноваження організацій колективного управління, видані до набрання чинності цим Законом, втрачають чинність.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що оскільки предметом оскарження у даній справі є саме Наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 588 "Про реєстрацію організації колективного управління" від 08 квітня 2019 року в частині, що стосується Позивача, а також дії Відповідача вчинені на виконання вказаного наказу, то строк на звернення до суду щодо оскарження таких обчислюється саме з моменту коли Позивач дізнався або міг дізнатись про порушення своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду, суд першої інстанції обґрунтовано зазначив, що поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Проте, Позивач як під час звернення до суду, так і в апеляційній скарзі не наводить будь-яких інших обставин і не надає відповідних доказів, які би свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення до адміністративного суду з даним адміністративним позовом.

Таким чином, позов поданий після закінчення строку, встановленого статтею 122 КАС України, з огляду на відсутність доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність відмови Позивачу у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду та в задоволенні клопотання Відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, з чим погоджується колегія суддів.

Частиною 3 статті 123 КАС України визначено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Колегія суддів звертає увагу на те, що КАС України передбачає обов`язок суду залишити позовну заяву без розгляду, зокрема, у разі визнання судом причин пропуску строку звернення до адміністративного суду неповажними, після відкриття провадження в адміністративній справі, що і було вчинено судом першої інстанції у даній справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Як наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10.07.1984 у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції на день винесення оскаржуваної ухвали були всі підстави для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з відсутністю доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оцінюючи доводи Громадської організації «Українська агенція з авторських та суміжних прав» викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції було надано належну правову оцінку спірним обставинам під час винесення судового рішення. Жодних нових доводів, які б доводили порушення норм процесуального права при винесенні оскаржуваної ухвали, у апеляційній скарзі не зазначено, а судом першої інстанції правильно застосовано норми законодавства України, підстав для її скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Громадської організації «Українська агенція з авторських та суміжних прав» залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 травня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: І.О. Лічевецький

О.М. Оксененко