Справа № 520/12179/19
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2020-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 серпня 2020 р.Справа № 520/12179/19

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Русанова В.Б., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2020 по справі № 520/12179/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2020 задоволено позов ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.

20.07.2020 на рішення суду ГУ ДПС у Харківській області подано апеляційну скаргу, в якій заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання зазначає, що вперше скаржник звернувся із апеляційною скаргою в межах строків встановлених КАС України, проте ухвалою суду від 06.04.2020 апеляційну скаргу було повернуто заявнику через несплату судового збору. У зв`язку з відсутністю фінансування апелянт не мав можливості сплатити судовий збір та невідкладно повторно звернутися з апеляційною скаргою.

Вказує, що відразу після сплати судового збору, ГУ ДПС у найкоротші терміни повторно подало апеляційну скаргу. Посилаючись на п. 3 розділу VI Прикінцевих положень КАС України, відповідно до якого продовжуються процесуальні строки на період дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, просить визнати підстави пропуску строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Харківського окружного адміністративного суду прийнято 14.01.2020 в порядку спрощеного провадження, копія судового рішення отримана скаржником 22.01.2020 (а.с. 63), апеляційна скарга вперше подана 17.02.2020.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.02.2020 апеляційну скаргу ГУ ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2020 по справі № 520/12179/19 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом сплати судового збору в розмірі 1152,60 грн.

16.03.2020 апелянт подав клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2020 продовжено ГУ ДПС у Харківській області строк на усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.02.2020 на 10 календарних днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

01.04.2020 скаржником повторно подано клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 06.04.2020 в задоволенні клопотання про продовження строку відмовлено та апеляційну скаргу ГУ ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2020 по справі № 520/12179/19 повернуто скаржнику у зв`язку з неусуненням недоліків апеляційної скарги.

Копію ухвали суду про повернення апеляційної скарги апелянт отримав 09.04.2020 (а.с. 69).

20.07.2020 ГУ ДПС у Харківській області повторно подано апеляційну скаргу разом з платіжним дорученням.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Слід зазначити, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як на поважність обставин пропуску строку апелянт зазначає, що у податкового органу була відсутня можливість сплатити судовий збір та невідкладно звернутися з апеляційною скаргою.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, у тому числі фінансовими.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Судом встановлено, що апеляційна скарга повернута судом 06.04.2020, отримана скаржником 09.04.2020, судовий збір скаржником сплачено 10.06.2020, повторно з апеляційною скаргою податковий орган звернувся 20.07.2020.

Суд зазначає, що відповідачем не надано суду жодних доказів на підтвердження вчинення будь-яких дій з метою отримання коштів для сплати судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі, наприклад, звернення до органу казначейської служби з обґрунтуванням необхідності оскарження судового рішення у даній справі, а також не надано доказів на підтвердження вчинення відповідних дій щодо сплати судового збору у період з 09.04.2020 (з дня отримання копії ухвали суду про повернення апеляційної скарги) по 10.06.2020 (по день сплати судового збору).

Крім того, апелянтом не наведено підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення скаржника та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для повторного направлення апеляційної скарги в період з 10.06.2020 (з дня сплати судового збору) по 20.07.2020 (по день повторного подання апеляційної скарги).

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У ситуації з пропуском строків державними органами, поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів.

Відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право у будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06.10.2015 Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним о основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Суд вказує, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Суд зазначає, що вказані скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип judicata, що також виключає підстави для визнання причин пропуску строку апеляційного оскарження поважними.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 10.04.2020 по справі № 826/4431/16.

Щодо доводів скаржника про продовження процесуальних строків на строк дії карантину, суд зазначає, що зазначені доводи не є безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки рішення суду першої інстанції прийнято 14.01.2020, тобто до запровадження карантину 12.03.2020.

Таким чином, оцінивши доводи заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, проаналізувавши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску скаржником строку на апеляційне оскарження, оскільки поважними визнаються обставини, які виникли або тривали протягом строку апеляційного оскарження, є об`єктивними, не залежать від дій особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного вчинення особою процесуальних дій в конкретній справі. Наведені скаржником обставини не мають ознак об`єктивних істотних перешкод для вчасної реалізації процесуальних прав.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про визнання неповажними підстав, наведених скаржником для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2020 по справі № 520/12179/19.

Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи, що підстави пропуску заявником строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 169, п. 5 ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 298, ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Визнати наведені у клопотанні Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2020 по справі № 520/12179/19 підстави пропуску строку - неповажними.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2020 по справі № 520/12179/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - залишити без руху.

Надати Головному управлінню ДПС у Харківській області строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Русанова