Справа № 640/7593/16-а
Суддя: Губська Я. В.
Дата ухвалення: 2020-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа№ 640/7593/16-а
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Губської Я.В.

при секретарі Куценко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за заявою керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» про розстрочку виконання рішення суду по справі за адміністративним позовом керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» до Державної Фіскальної служби України Харківська митниця ДФС про скасування постанови про порушення митних правил

Встановив:

13.12.2016 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла заява керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» Цвик С.С. про розстрочення виконання рішення суду, оскільки вона отримує мізерну заробітну плату у розмірі 1700 грн. та не може одночасно сплатити штраф.

Згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 16.02.2017 року розгляд заяви керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» про розстрочку виконання рішення суду було відкладено до повернення матеріалів адміністративної справи до суду з Вищого адміністративного суду України.

01.06.2020 року до Київського районного суду м. Харкова були повернуті матеріали адміністративної справи за позовом керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» до Державної Фіскальної служби України Харківська митниця ДФС про скасування постанови про порушення митних правил, з постановою Верховного Суду від 19.05.2020 року про залишення без зміни постанови Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2016 року та ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 04.10.2016 року.

Після повернення справи з Верховного суду розгляд заяви було призначено в судове засідання, з викликом сторін.

Учасники судового розгляду в судове засідання, призначене на 29.07.2020 року, не прибули, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином.

Відповідно до ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Частиною третьої даної статті передбачено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно ч.5 ст. 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Судом встановлено, що постановою Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2016 року в задоволенні адміністративного позову керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» до Державної Фіскальної служби України Харківська митниця ДФС про застосування строків адміністративних стягнень та скасування постанови про порушення митних правил №060/80700/16 від 22.03.2016 року відмовлено.

Згідно ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 04.10.2016 року апеляційна скарга керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» на постанову Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2016 року залишена без задоволення, постанова Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2016 року без змін.

Згідно постанови Верховного Суду від 19.05.2020 року залишено без зміни постанову Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 04.10.2016 року.

Розглядаючи заяву керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» Цвик С.С. про розстрочку виконання рішення, судом враховано, що підставою для розстрочки заявником вказано про неможливість розстрочки в 2016 році, вказуючи про мізерну заробітну плату заявника у розмірі 1700 грн.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Наведена норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового акта, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим адміністративним судом способом.

Відповідно, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.

Разом з тим, під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність виключних обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду у раніше встановлений судом спосіб. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

Як встановлено судом зі змісту заяви, підставою для звернення з останньою до суду, є скрутне матеріальне становище заявника.

Водночас, суд зазначає, що на підтвердження наявності підстав для розстрочення сплати штрафу надано лише копію довідки за 2016 рік про заробітну плату у розмірі 1700 грн. щомісячно та копію довідки МСЕК про наявність інвалідності строком до 01.11.2016 року. Станом на теперішній час суду не представлені дані про матеріальний стан заявника та неможливість оплати штраф у розмірі 28690,92 грн.

Крім того, суд зауважує, що судовим рішення Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2016 року вирішувалось лише питання щодо скарги ОСОБА_1 про скасування постанови Харківської митниці ДФС, саме якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 485 МК України та стягнуто сплатити штраф, і судовим рішенням від 16.08.2016 року не вирішувалось питання про сплату штрафу зі ОСОБА_1 на користь держави.

Також, судом враховуються вимоги ч.5 ст. 378 КАС України, що розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Таким чином, дослідивши всі наявні матеріали справи, суд приходить до висновку, що підстав для розстрочення виконання постанови Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2016 року у суду немає, а тому заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 241, 243, 254, 255, 294, 295, 378 КАС України, суд,

Постановив:

Заяву керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» Цвик С.С. про розстрочення виконання рішення суду по справі за адміністративним позовом керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Бобринецький завод продтоварів» до Державної Фіскальної служби України Харківська митниця ДФС про скасування постанови про порушення митних правил залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Київський районний суд м. Харкова до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя