Справа № 200/1110/20-а
Суддя: Бабаш Г.П.
Дата ухвалення: 2020-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2020 р. Справа№200/1110/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бабаш Г.П.,

при секретарі - Оголь В.К.

за участю

представник позивача - Петрової Я.М. (довіреність від 10.02.2020 року)

представника відповідача - Вовченко С.П. (гаказ від 09.09.2019 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального судового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євромінерал» (, 84571, Донецька область, Бахмутський район, с. Опитне, вул. Київська, 5) до Головного управління ДПС у Донецькій області (, 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59) про визнання неправомірними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «Євромінерал» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області, в якій просило визнати неправомірними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 11.09.2019 року № та № .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в розрахунок сум, що міститься в оскаржуваних податкових повідомленнях-рішеннях, увійшли суми, які вже були предметом судового оскарження по іншим податковим повідомленням-рішенням. Позивач має судові рішення, якими вони визнані протиправними, отже у податкового органу не було підстав для встановлення фату порушень з боку платника податків.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 31.01.2020 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків.

Ухвалою від 17.02.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального судового провадження та призначено підготовче судове засідання у справі на 11.03.2020 року.

Ухвалою суду від 25.03.2020 року розгляд справи відкладено через запровадження карантинних заходів у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби.

Ухвалою від 11.06.2020 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду на 07.07.2020 року.

ГУ ДПС у Донецькій області подало відзив на позовну заяву, в якому зазначило, що на момент перевірки у позивача був наявний податковий борг. Податковий кодекс передбачає, що у разі наявності у платника податку податкового боргу бюджетному відшкодуванню підлягає заявлена сума податку зменшена на суму такого податкового боргу. Крім того перевіркою правильності відображення показників податкових декларацій встановлено завищення залишку від`ємного значення.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав позицію, викладену у відзиві на позов, та просив у його задоволені відмовити.

Заслухавши пояснення представниківсторін, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд встановив наступні фактичні обставини.

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРОМІНЕРАЛ», зареєстроване з 05.01.2007 року, перебуває на обліку у ГУ ДПС у Донецькій області.

06.08.2019 року Головне управлінням ДФС у Донецькій області провело перевірку та склало Акт № 182/05-99-12-02/34850038 «Про результати камеральної перевірки ТОВ «ЄВРОМІНЕРАЛ» з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2019.

Як вбачається з пункту 3.5 акту перевіркою визначення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду встановлено, з урахуванням порушень в п.3.7, 3.9 акту розбіжності (завищення) в сумі 66230 грн.

Згідно п. 3.7 акту перевірки встановлено, що ТОВ «ЄВРОМІНЕРАЛ» неправомірно сформовано суму від`ємного значення від постачальника КП «Компанія «Вода Донбасу» у сумі 320,56 грн. в порушення п. 198.3, 198.6 ст. 198, п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу, оскільки контрагентом податкові зобов`язання з отриманих сум не сплачені, за червень 2019 року податкова звітність з ПДВ не надана.

Також в п. 3.9 акту визначено, що відповідно до п. 200.12 ст. 200 Податкового кодексу у разі наявності у платника податку податкового боргу бюджетному відшкодуванню підлягає заявлена сума податку, зменшена на суму такого податкового боргу. Згідно даних інтегрованої картки платника наявна заборгованість 4233,68 грн. до місцевого бюджету по платежу орендна плата з юридичних осіб.

На підставі даного акту відповідачем прийняті податкові повідомлення-рішення від 11.09.2019 року:

№ , яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за червень 2019 року на 66230 грн., та

№ , яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість та встановлено відсутність права на отримання бюджетного відшкодування у сумі 4234 грн.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини сторін, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо визначення вичерпного переліку податків і зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податковою контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються нормами Конституції України від 28.06.96 N 254к/96-ВР, Податкового кодексу України від 02.12.2010 N 2755-VI, тощо.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Статтями 61, 67 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Порядок оскарження рішень контролюючих органів визначений у ст. 56 ПК України, п. 56.1 якої визначає, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення (п. 56.2 ст. 56 ПК України).

Згідно з п. 56.18. ст. 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до п. 58.1 ст. 58 Податкового кодексу України у разі коли сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

Податкове повідомлення-рішення містить підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов`язання та/або зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов`язань платника податків; суму грошового зобов`язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного (збільшеного) бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення результатів господарської діяльності або від`ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов`язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про наслідки несплати грошового зобов`язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення.

До податкового повідомлення-рішення додається розрахунок податкового зобов`язання та штрафних (фінансових) санкцій.

Форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення і розрахунку грошового зобов`язання визначається центральним контролюючим органом.

Відповідно до п. п. 61.1. ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способи здійснення податкового контролю перелічені у ст. 62 ПК України, до них відноситься, зокрема, відповідно до п. 62.1.3. ПК України здійснення податкового контролю шляхом проведення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до норм ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

У відповідності до ст. 86 Податкового кодексу України результати проведених перевірок оформлюються актом та шляхом прийняття податкових повідомлень-рішень у разі виявлення податковим органом заниження чи завищення податкових зобов`язань платника податків.

Щодо спірного податкового повідомлення-рішення від 11.09.2019 року № , яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість та встановлено відсутність права на отримання бюджетного відшкодування у сумі 4234 грн., суд зазначає наступне.

Пунктом 200.12 Податкового кодексу України визначено, що у разі наявності у платника податку податкового боргу бюджетному відшкодуванню підлягає заявлена сума податку, зменшена на суму такого податкового боргу.

Згідно інтегрованої картки товариства по орендній платі з юридичних осіб, станом на 11.09.2019 року, тобто на дату прийняття оскаржуваного рішення, за позивачем обліковувалась недоїмка в сумі 4233,68 грн.

Тобто податковий орган правомірно, у відповідності вищенаведеної норми, відмовив у надані бюджетного відшкодування податку на додану вартість в розмірі 4234 грн.

Разом з цим, з матеріалів справи вбачається, що заборгованість позивача виникла, оскільки 03.07.2019 року Головним управлінням ДФС у Донецькій області відносно товариства прийняті податкові повідомлення-рішення за порушення строку сплати грошового зобов`язання по орендній платі з юридичних осібформи Ш № на суму 2877,48 грн. та форми Ш № на суму 1356,46 грн. Зазначені податкові повідомлення рішення оскаржені товариством в судовому порядку шляхом подання позовної заяви 08.08.2019 року. Проте у зв`язку з залишенням позовної заяви без руху, провадження у справі відкрито лише 23.09.2019 року.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 14.11.2019 року у справі № 200/10038/19-а задоволено позов ТОВ «ЄВРОМІНЕРАЛ» в частині визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Ш № на суму 2877,48 грн. та форми Ш № на суму 1356,46 грн. На теперішній час рішення суду першої інстанції законної сили не набрало.

Крім того, з інтегрованої картки товариства по орендній платі з юридичних осіб вбачається, що 16.10.2019 року податковим органом на підставі ухвали суду від 23.09.2019 року у справі № 200/10038/19-а виключено з обліку штрафну санкцію, внаслідок чого за підприємством обліковується переплата в розмірі 0,36 грн.

Відтак суд дійшов висновку, що хоча станом на дату прийняття рішення від 11.09.2019 року № податковий орган діяв у відповідності до приписів законодавства, в подальшому сума боргу по орендній платі набула статусу неузгодженого зобов`язання. Отже позивач має право на отримання бюджетного відшкодування у сумі 4234 грн.

За таких обставин податкове повідомлення-рішення від 11.09.2019 року № підлягає скасуванню.

Стосовно податкового повідомлення-рішення № , яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за червень 2019 року на 66230 грн., суд дійшов наступних висновків.

За приписами п. 200.1. Податкового кодексу сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно п. 200.4. Податкового кодексу при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума, зокрема, зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Як вбачається з акту перевірки, в ньому не наведені порушення, які на думку відповідача призвели до висновку про завищення позивачем суми від`ємного значення ПДВ за червень 2019 року.

На сторінці 6 акту перевірки міститься таблиця розбіжностей сум від`ємного значення, що зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, які обліковуються товариством та за даними перевірокза липень, вересень - грудень 2018 року, січень - червень 2019 року.

При цьому в акті зазначено, що враховуючи той факт, що частково сума рядка 21 за червень 2019 року була зменшена у відповідності з актами перевірок за березень 2019 року, квітень 2019 року, травень 2019 року, то різниця що підлягає зменшенню за червень складає 66230 грн.

Тобто наведене, а також пояснення представника відповідача в судовому засідання наголошують на тому, що сума відкоригована податковим повідомленням-рішенням 66230 грн. - це сума, яка обліковується накопичувальним шляхом з урахуванням минулих періодів (за відрахуванням березня, квітня, травня 2019 року). Проте це не відповідає фактичним даним.

Як вбачається з таблиці розбіжностей, вона не має накопичувального характеру, сума розбіжностей за кожний звітний період обліковується окремо та мається рядок «усього», в якому накопичувальним порядком визначена загальна сума розбіжностей в розмірі 466440 грн.

Отже сума зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість 66230 грн. визначена саме за червень 2019 року. При цьому акт не містить встановлених податковим органом фактів порушень позивачем податкового законодавства, які можуть бути перевірені судом.

Частина 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Саме у частині третій вказаної статті закріплено загальні критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень. Суб`єкти владних повноважень повинні враховувати ці критерії-принципи, знаючи, що адміністративний суд керуватиметься ними у разі оскарження відповідних рішень, дій чи бездіяльності.

Прийняття рішення, вчинення дії обґрунтовано - це урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії. Цей критерій вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.

В даній справі суд дійшов висновку, що в акті перевірки відсутні мотивовані висновки, які обґрунтовують прийняття відповідачем рішення прозменшення товариству розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість за червень 2019 року на 66230 грн. Отже податкове повідомлення-рішення № від 11.09.2019 року є неправомірним та таким, що підлягає скасуванню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Євромінерал» (, 84571, Донецька область, Бахмутський район, с. Опитне, вул. Київська, 5) до Головного управління ДПС у Донецькій області (, 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59) про визнання неправомірними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити частково.

Визнати неправомірним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 11.09.2019 року № , яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Євромінерал`зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на 66230 грн.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 11.09.2019 року № , яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Євромінерал`відмовлено в надані бюджетного відшкодування податку на додану вартість на суму 4234 грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Донецькій області (, 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євромінерал» (, 84571, Донецька область, Бахмутський район, с. Опитне, вул. Київська, 5) судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Рішення ухвалено у нарадчій кімнаті та проголошено його вступну та резолютивну частини у судовому засіданні 23 липня 2020 року.

Повний текст рішення складено 31 липня 2020 року.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.П. Бабаш