Справа № 215/5901/18
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2020-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
30 липня 2020 року м. Дніпросправа № 215/5901/18
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Ясенова Т.І. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах матері ОСОБА_2 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2019 року (суддя суду 1 інстанції Луніна О.С.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах матері ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг радипро визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та притягнення до адміністративної відповідальності,-
24.04.2020 ОСОБА_1 в інтересах матері ОСОБА_2 подано до суду апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.05.2020 апеляційну скаргу позивача залишено без руху та надано строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції документів на підтвердження повноважень ОСОБА_1 щодо представництва інтересів ОСОБА_2 ; заяви із зазначенням поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження та доказів на підтвердження обставин викладених у заяві; документу про сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн. або надання належних доказів на підтвердження скрутного матеріального стану, якими можуть бути, довідка податкового органу з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, також інші докази на підтвердження обставин викладених у клопотанні про звільнення від сплати судового збору на момент подання апеляційної скарги.
Станом на 30.07.2020 на адресу суду апеляційної інстанції повернувся конверт в якому направлялась ухвала суду апеляційної інстанції від 18.05.2020 без вручення поштового відправлення ОСОБА_1 з відміткою поштового відділення про закінчення терміну зберігання, вказане є підставою для повторного надання строку заявнику апеляційної скарги для усунення недоліків та направлення йому ухвал про залишення апеляційної скарги без руху та про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.
Відповідно до матеріалами справи, 24.04.2020 Стояновським В. В. в інтересах матері ОСОБА_2 подано до суду апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019.
При перевірці апеляційної скарги встановлено, що скаргу подано з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.
ОСОБА_1 подав клопотання, в якому просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, та поновити пропущений
строк на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019.
Вирішуючи клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, суд вказує наступне.
Відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Звертаючись до суду з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження, ОСОБА_1 посилається на те, що судом не вжито заходів щодо своєчасного повідомлення про судове рішення, не забезпечено ознайомлення з ухвалою суду, заявник звернувся до суду з апеляційною скаргою без пропуску строку встановленого чинним законодавством , а тому має право на поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.
Відповідно до матеріалів справи, 05.11.2019 ОСОБА_1 вперше подано апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019 первинну апеляційну скаргу повернуто у зв`язку із не долученням заявником жодних документів на підтвердження повноважень Стояновського В. В. щодо вчинення дій в інтересах ОСОБА_2 , зокрема наявність відповідних повноважень подавати та підписувати від імені матері ОСОБА_2 апеляційну скаргу.
У грудні 2019 року ОСОБА_1 повторно подано апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 13.01.2020 апеляційну скаргу повернуто у зв`язку із тим, що апеляційна скарга підписана Стояновським В.В., повноваження якого на представництво інтересів матері ОСОБА_2 не підтверджені відповідним документом.
В лютому 2020 року ОСОБА_1 повторно подано апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.02.2020 апеляційну скаргу повернуто у зв`язку із тим, що апеляційна скарга підписана Стояновським В.В., повноваження якого на представництво інтересів матері ОСОБА_2 не підтверджені відповідним документом.
ОСОБА_1 не було реалізовано право на касаційне оскарження ухвал суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги.
Так, згідно зі статтею 255 КАС України постанова або ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Таким чином, ухвала суду першої інстанції набрала законної сили.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.
Згідно частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
24.04.2020 Стояновським В. В. в інтересах матері ОСОБА_2 вчетверте подано до суду апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019, тобто поза межами п`ятнадцятиденного строку встановленого статтею 295 КАС України.
Частиною 3 статті 298 КАС України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.
З огляду на вищевикладене та враховуючи, що апелянтом подано апеляційну скаргу до адміністративного суду апеляційної інстанції після закінчення строків, установлених статтею 295 КАС України, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для направлення до суду апеляційної інстанції заяви із зазначенням поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження з наданням доказів на підтвердження обставин викладених у такій заяві.
Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд вказує наступне.
Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою заявником не додано до скарги документ про сплату судового збору, при цьому заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.
В обґрунтування заявленого клопотання посилається на скрутне матеріальне становище. Вказує, що розмір судового збору, який мав би сплатити заявник за подання даної апеляційної скарги, перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік.
На підтвердження обставин викладених у клопотанні позивачем надано довідку Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради від 30.10.2019 №9090.
За приписами частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
При цьому, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Зважаючи на те, що чинним законодавством встановлено вичерпний перелік підстав для звільнення від сплати судового збору, зокрема, врахування судом майнового стану сторони, клопотання про звільнення від сплати судового збору повинно містити достатні доводи та обставини, що дають підстави для визнання його обґрунтованим та бути засвідченим документами, які б підтверджували підстави для звільнення від сплати збору у встановленому законом порядку.
ОСОБА_1 на підтвердження обставин, зазначених у клопотанні, надано лише довідку Тернівського УПСЗН м. Кривий Ріг від 30.10.2019 №9090 про отримання ним щомісячної компенсаційної виплати непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю I групи, що є недостатнім для визначення річного доходу позивача.
При цьому, заявником не спростовано можливості сплати судового збору з інших джерел.
На підставі викладеного, клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.
Аналогічний правовий висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 09.09.2019 у справі № 215/3553/17.
Так, відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено на 2020 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб в місячному розмірі з 01 січня - 2102,00 гривень.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу суду - сплачується судовий збір в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті становить 2102,00 грн.
Разом з тим, відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Частиною 1 статті 57 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Згідно з положеннями статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.
Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.
У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.
Відповідно до матеріалів справи, апеляційна скарга подана та підписана Стояновським В. В. в інтересах ОСОБА_2 , проте жодних документів на підтвердження повноважень Стояновського В.В. щодо представництва інтересів ОСОБА_2 не надано, що не відповідає вимогам чинного законодавства.
Відсутні такі документи й в матеріалах справи.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
Керуючись ст. 169, 241-245, 298 КАС України, суд, -
Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 в інтересах матері ОСОБА_2 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2019 року залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції:
- документів на підтвердження повноважень ОСОБА_1 щодо представництва інтересів ОСОБА_2 ;
- заяви із зазначенням поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження та доказів на підтвердження обставин викладених у заяві;
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.І. Ясенова