Справа № 1.380.2019.007084
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.007084
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Клименко О.М., за участю секретаря судового засідання Надич М.О. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник - Галевич Н.Р.

відповідача-1: Заяць М.Й.

відповідача-2: не з`явилася

представника відповідачів 1, 2: Дуди І.П.

третьої особи-1: не з`явилася

представник третьої особи-1: Судомляк І.К.

третьої особи-2: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у загальному позовному провадженні адміністративну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про знесення самовільно збудованої господарської споруди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Позивач) звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , в якому просить винести рішення, яким зобов`язати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за власний рахунок здійснити знесення самовільно збудованої господарської будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки № :01:006:0018.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, на підставі направлення на здійснення позапланової перевірки від 09.07.2019 р. №441/19-пз, наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 головним інспектором будівельного нагляду Мончак О.Б, проводилась позапланова перевірка на підставі звернення гр. ОСОБА_2 (вх. реєстр. №1013/19/9-П-353 від 27.06.2018) щодо будівельних робіт, що здійснюються гр. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 є замовниками будівельних робіт згідно Повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 22.05.2019 №ЛВ 17 та згідно Повідомлення про зміну даних у повідомленні, поданого від 11.07.2019 за вх. 103/19/16-3-3439 на Реконструкцію індивідуального житлового будинку та господарської будівлі на АДРЕСА_1 - співвласниками земельної ділянки за вказаною адресою (згідно державного Акту на право власності на земельну ділянку серія ЯА №417541 від 13.07.2005) кадастровий номер № :01:006:0018, розпочато будівельні роботи господарської будівлі з відхиленням від будівельного паспорту, виданого від 02.04.2019 №393 відділом містобудування та архітектури Жовківської РДА, а саме: на межі з сусідньою земельною ділянкою влаштовано стовпчиковий фундамент а також по периметру споруди влаштовано стрічковий фундамент, розташування якого не відповідає зазначеному будівельному паспорту, а саме, не відповідає Схемі забудови земельної ділянки, що є невід`ємною частиною зазначеного будівельного паспорту, чим порушено: ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.2.16, 2.10 Порядку видачі будівельного паспорту, затвердженого Наказом №103 Міністерства регіонального розвитку, за та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 та п.6.1.41.ДБН Б.2.2-12:18 «Планування і забудова територій».

За результатами перевірки складено Акт від 18.07.2019 року № 441/19-пз, протоколи про адміністративне правопорушення стосовно гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 від 18.07.2019 року, а також замовникам будівельних робіт видано приписи від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

30.07.2019 року позивачем за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення винесено постанову № 60/15/19-ф/пз та постанову № 61/15/19-ф/пз про адміністративне правопорушення відносно відповідачів.

Виконання вимог приписів № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 перевірялося позивачем неодноразово. 15.11.2019 року проведено позапланову перевірку щодо виконання вимог приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №441/19-пз/1 та № 441/19-пз від 18.07.2019 року, виданих відповідачам стосовно порушень, виявлених під час перевірки, по об`єкту будівництва: «Реконструкція (індивідуального житлового будинку та господарської будівлі на АДРЕСА_1 ».

Під час проведення перевірки об`єкту будівництва встановлено, що приписи від 18.07.2019 р. №441/19-пз/1 та №441/19-пз не виконано. На об`єкті будівництва наявні порушення протипожежних відстаней від нового об`єкту будівництва до сусіднього житлового будинку (існуючого), саме відстань між будівлями складає 4,41 м. (що є порушенням вимог абз. 1 ч. 3, п. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 14 постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю»; та Таблиці 15.2 ДБН Д.2.2-12:2018 Планування і забудова територій).

Із урахуванням наведених обставин та керуючись вимогами ст. 376 ЦК України, ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки відповідачі в добровільному порядку не виконали приписи від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які винесені за наслідками проведених перевірок, позивач звернувся із даним позовом до суду.

В додаткових поясненнях на вимогу суду від 25.06.2020 року позивач зазначив, що відповідно до рішення Жовківського районного суду Львівської області від 02.12.2019 №444/2500/19 та ухвали Львівського апеляційного суду від 10.02.2020 в задоволенні позову ОСОБА_3 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2010 року № 60/15/19-ф/пз відмовлено повністю.

Відповідно до ухвали Жовківського районного суду Львівської області від 25.02.2020 № 444/2499/19 та постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2020 адміністративний позов ОСОБА_4 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2019 за № 60/15/19-ф/пз залишено без розгляду, тому факт вчинення порушень ОСОБА_4 та ОСОБА_3 - відповідачами по справі № 1.380.2019.007084, є доведеним.

Крім цього, зазначив, що у формі акту перевірки не передбачено вимоги щодо зазначення засобів вимірювання (контрольно-вимірювальних засобів) чи засобів фото фіксації, вважає, що акти перевірки відносно відповідачів складені у чіткій відповідності до законодавства.

Позивач позовні вимоги підтримав повністю, просив позов задоволити.

Відповідачі у поданому на позовну заяву відзиві проти позову заперечили з підстав, що позовна заява позивача не оформлена у відповідності до вимог ст. 160 та ст. 161 КАС України.

Також відповідачі стверджують, що згідно із схемою забудови земельної ділянки за номером 393 від 02.04.2019 року, вказано місце розташування реконструкції даних будівель і отримання всіх необхідних документів (повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 22.05.2019 року №ЛВ17 та Повідомлення про зміну даних у повідомленні від 11.07.2019 року вх. №103/19-16-З-3439) та дозволів розпочали реконструкцію індивідуального житлового будинку та господарської будівлі на АДРЕСА_1 та саме на місці старого фундаменту почали заливати фундамент, не порушуючи жодних пунктів щодо реконструкції даної будівлі, які вказані у будівельному паспорті, отже проведення реконструкції не є самочинним.

Відповідачі також не погоджуються із посиланням позивача в протоколах про адміністративне правопорушення про те, що влаштовано стрічковий фундамент, оскільки інспектор не досліджувала, який тип фундаменту залито по периметру, при тому, що його частина знаходиться у землі, крім цього, у будівельному паспорті не вказано, який саме тип фундаменту повинен бути при реконструкції господарської будівлі, відтак підстави про притягнення до адміністративної відповідальності, на думку відповідачів, відсутні.

Покликаються на лист-відповідь Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №8/14.1/2615-19 від 09.08.2019 року, в якому роз`яснено, що в зазначення типу фундаменту не визначено чинним законодавством як інформація, обов`язкова для будівельного паспорту.

Відповідачі зазначають, що постанови по справі про адміністративне правопорушення №61/15/19-ф/пз від 30.07.2019 р. та №60/15/19-ф/пз від 30.07.2019 р. оскаржувались в судовому порядку. Також, у провадженні Жовківського районного суду Львівської області перебуває на розгляді справа №444/2499/19 щодо оскарження ОСОБА_5 постанови про накладення адміністративного стягнення від 28.11.2019 року. Відповідачі також зазначають, що приписи ними не оскаржувались, оскільки вважають, що окремо від постанови про притягнення до адміністративної відповідальності приписи не оскаржуються.

Відповідачі зауважують, що будівельний паспорт на сьогоднішній день не скасовано, отже він є законним і чинним.

Крім цього відповідачі наголошують на тому, що позивачем не досліджувалось питання щодо можливості здійснення перебудови нерухомого майна.

Саме тому відповідачі вважають вимоги позивача, викладені в позовній заяві необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають, просили в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Відповідачами також подано заперечення на пояснення третьої особи від 10.04.2020 року, до якого долучили звіт про проведення технічного обстеження конструкцій від 16.03.2020 року, а також заперечення на додаткові пояснення представника позивача від 14.07.2020 року.

Треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - подали письмові пояснення від 25 лютого 2020 року та від 20 березня 2020 року, в яких зазначили, що підтримують вимоги Державної архітектурно-будівельної інспекції України і просять з метою захисту їх прав зобов`язати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за власний рахунок здійснити знесення самовільно збудованої господарської будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою судді від 24 січня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні 13.02.2020 року задоволено заяву ОСОБА_2 і ухвалою суду, яка занесена в протокол судового засідання залучено ОСОБА_2 в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

В підготовчому засіданні 27.02.2020 року задоволено заяву ОСОБА_1 і ухвалою суду, яка занесена в протокол судового засідання залучено ОСОБА_1 в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Розгляд справи неодноразово відкладався за клопотаннями учасників справи у зв`язку із запровадженням на території України карантину, з метою не поширення COVID-19.

Ухвалою суду, що занесена в протокол судового засідання від 16.06.2020 року підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази, оцінив їх в сукупності і встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

На підставі направлення на здійснення позапланової перевірки від 09.07.2019 р. №441/19-пз, наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 головним інспектором будівельного нагляду Мончак О.Б, проводилась позапланова перевірка на підставі звернення гр. ОСОБА_2 (вх. реєстр. №1013/19/9-П-353 від 27.06.2018) щодо будівельних робіт, що здійснюються гр. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 є замовниками будівельних робіт згідно Повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 22.05.2019 №ЛВ 17 та згідно Повідомлення про зміну даних у повідомленні, поданого від 11.07.2019 за вх. 103/19/16-3-3439 на Реконструкцію індивідуального житлового будинку та господарської будівлі на АДРЕСА_1 - співвласниками земельної ділянки за вказаною адресою (згідно державного Акту на право власності на земельну ділянку серія ЯА №417541 від 13.07.2005) кадастровий номер № :01:006:0018, розпочато будівельні роботи господарської будівлі з відхиленням від будівельного паспорту, виданого від 02.04.2019 №393 відділом містобудування та архітектури Жовківської РДА, а саме: на межі з сусідньою земельною ділянкою влаштовано стовпчиковий фундамент а також по периметру споруди влаштовано стрічковий фундамент, розташування якого не відповідає зазначеному будівельному паспорту, а саме, не відповідає Схемі забудови земельної ділянки, що є невід`ємною частиною зазначеного будівельного паспорту, чим порушено: ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.2.16, 2.10 Порядку видачі будівельного паспорту, затвердженого Наказом №103 Міністерства регіонального розвитку, за та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 та п.6.1.41.ДБН Б.2.2-12:18 «Планування і забудова територій».

За результатами перевірки складено Акт від 18.07.2019 № 441/19-пз, протоколи про адміністративне правопорушення стосовно гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 від 18.07.2019 року, а також замовникам будівельних робіт видано приписи від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

30.07.2019 року позивачем за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення винесено постанову № 60/15/19-ф/пз та постанову № 61/15/19-ф/пз про адміністративне правопорушення відносно відповідачів.

Також судом встановлено, що 13.09.2019 року здійснити перевірку виконання вимог приписів від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 не виявилось можливим, оскільки на момент здійснення позапланової перевірки відповідачі або уповноважений представник були відсутні.

15.11.2019 року проведено позапланову перевірку щодо виконання вимог приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №441/19-пз/1 та № 441/19-пз від 18.07.2019, виданих відповідачам стосовно порушень, виявлених під час перевірки, по об`єкту будівництва: «Реконструкція (індивідуального житлового будинку та господарської будівлі на АДРЕСА_1 ».

Під час проведення перевірки об`єкту будівництва встановлено, що приписи від 18.07.2019 р. №441/19-пз/1 та №441/19-пз не виконано. На об`єкті будівництва наявні порушення протипожежних відстаней від нового об`єкту будівництва до сусіднього житлового будинку (існуючого), саме відстань між будівлями складає 4,41 м. (що є порушенням вимог абз. 1 ч. 3, п. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 14 постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю»; та Таблиці 15.2 ДБН Д.2.2-12:2018 Планування і забудова територій).

За результатами даної перевірки складено акти від 15.11.2019 року №806/19-пз та №807/19, протокол про адміністративне правопорушення №806/19-пз від 15.11.2019 року та притягнено ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності відповідно до постанови від 28.11.2019 року №117/15/19-ф/пз.

У зв`язку із не виконанням відповідачами в установленні строки вимог встановлених у приписах про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у добровільному порядку, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV (далі - №687-XIV) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Стаття 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI визначає органи, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Так, згідно з частиною третьою цієї статті визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до пункту 4 Положення Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

2) проводить перевірки:

відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

дотримання порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також здійснення заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації;

законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду;

додержання суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками;

3) видає обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт;

усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності об`єктами нагляду;

усунення порушень ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками;

5) складає акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону;

16) здійснює контроль за виконанням виданих приписів у визначених законодавством випадках;

Як визначено в пункті 6 Положення, Держархбудінспекція для виконання покладених на неї завдань, серед іншого, має право: проводити претензійно-позовну роботу, звертатися до суду з позовами щодо захисту своїх прав та законних інтересів.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи (пункт 7 Положення).

Згідно з частиною першою статті 9 Закону №687-ХІV будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Частиною першою статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI постановою Кабінету Міністрів України 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553). Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Порядок №553 містить такі норми щодо оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю:

- за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п.16);

- у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис) (п.17);

- припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.19);

- якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (п.21).

Розділом IV Закону № 3038-VI врегульовано порядок забудови територій. Згідно зі статтею 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: -подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; - видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до приписів статті 27 Закону № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно з частиною 1 статті 27 Закону №687-ХІV замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані: - забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов`язковою; - не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, відшкодовувати завдані їм збитки відповідно до закону.

Згідно положень статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (частина перша). Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (частина друга). У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану (частина сьома).

Як підтверджено матеріалами справи, а саме копією будівельного паспорта на реконструкцію індивідуального житлового будинку та господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1, виданого 02.04.2019 року начальником відділу містобудування та архітектури Жовківської РДА - головним архітектором району слідує, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є замовниками будівельних робіт на земельній ділянці, яка є у їх власності на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №417541 від 13.07.2005 року.

Як вже зазначалось судом, в ході здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю 18.07.2019 року щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт було встановлено, що відповідачі розпочали будівельні роботи господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1, з відхиленням від будівельного паспорту, виданого від 02.04.2019 №393 відділом містобудування та архітектури Жовківської РДА. а саме: на межі з сусідньою земельною ділянкою влаштовано стовпчиковий фундамент а також по периметру споруди влаштовано стрічковий фундамент, розташування якого не відповідає зазначеному будівельному паспорту, а саме, не відповідає Схемі забудови земельної ділянки, що є невід`ємною частиною зазначеного будівельного паспорту, чим порушено: ч.1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.2.16, 2.10 Порядку видачі будівельного паспорту, затвердженого Наказом №103 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 та п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:18 «Планування і забудова територій».

За наслідками перевірки відповідачам видано приписи від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджено, що відповідачі вимоги приписів від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 не виконали, що підтверджується актами за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019 року №806/19-пз та №807/19.

Суд враховує, що правомірність винесення приписів від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 знаходиться поза межами предмету даного спору. При цьому суд зауважує, що станом на момент подання вказаного позову та судового розгляду даної справи, вище перелічені приписи винесені Інспекцією є чинними та не скасованими, більше того такі не оскаржувалися відповідачами в судовому порядку.

З наведених мотивів, судом не враховуються долучені до матеріалів справи лист-відповідь Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №8/14.1/2615-19 від 09.08.2019 року та звіт про проведення технічного обстеження конструкцій від 16.03.2020 року.

В той же час, суд зазначає, що відповідно до рішення Жовківського районного суду Львівської області від 02.12.2019 №444/2500/19 та ухвали Львівського апеляційного суду від 10.02.2020 в задоволенні позову ОСОБА_3 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2010 року № 60/15/19-ф/пз відмовлено повністю.

Відповідно до ухвали Жовківського районного суду Львівської області від 25.02.2020 № 444/2499/19 та постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2020 адміністративний позов ОСОБА_4 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2019 за № 60/15/19-ф/пз залишено без розгляду.

Відповідно до статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суд звертає увагу на обставини та висновки, що встановлені в рішенні Жовківського районного суду Львівської області від 02.12.2019 №444/2500/19, а саме: «Відтак, позивачем жодним чином не обґрунтовано та не підтверджено належними доказами законність влаштування нового стовпчикового фундамент, а також по периметру споруди влаштування стрічкового фундамент, замість стовпчикового, що не відповідає Схемі забудови земельної ділянки.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до переконання, що відповідачем правомірно притягнуто гр. ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.»

Відповідно до приписів статті 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

З огляду на встановлені фактичні обставини справи та наведені норми законодавства суд дійшов висновку, що:

- вина відповідачів в порушенні будівельних норм та правил доведена належними, допустимими та достатніми доказами;

- відповідачі добровільно не виконали вимоги приписів;

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)»: 24. Знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови.

Якщо технічна можливість перебудови об`єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд, незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна.

Відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов`язання здійснити перебудову.

Погодження забудовника на перебудову при розгляді справи про знесення самочинного будівництва за можливості перебудови, якщо це підтверджено, є підставою для відмови в позові лише тоді, коли рішення суду, яке набрало законної сили, про зобов`язання здійснити перебудову не виконано не з вини забудовника, про що державним виконавцем складено відповідний акт.

Доказів про те, що відповідачем вживалися заходи з метою усунення зазначених порушень у приписах від 18.07.2019 року № 441/19-пз та № 441/19-пз/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, не надано, а судові рішення про визнання незаконними приписів та рішень позивача та скасування їх станом на момент розгляду справи в суді - відсутні, що, відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» свідчить про відмову забудовника від перебудови.

За таких обставин, суд вважає хибними доводи відповідача щодо необхідності дослідження позивачем питання про можливість здійснення перебудови нерухомого майна.

Враховуючи наведене вище, суд доходить висновку про наявність підстав для зобов`язання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за власний рахунок здійснити знесення самовільно збудованої господарської будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки № :01:006:0018, оскільки відповідачі в установлений термін добровільно не виконали вимоги, встановлені в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Вказане узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 16 жовтня 2018 року у справі №826/12543/16.

Відповідно до вимог ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Відповідно до приписів статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, тому підстав для стягнення з відповідача витрат на сплату позивачем судового збору немає. Оскільки позивач не надав суду доказів понесення судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, суд не має підстав для вирішення питання про розподіл судових витрат у цій справі.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов - Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про знесення самовільно збудованої господарської споруди - задоволити повністю.

Зобов`язати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за власний рахунок здійснити знесення самовільно збудованої господарської будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 область, кадастровий номер земельної ділянки № :01:006:0018.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» та п. 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» цього Кодексу.

Повне рішення складено 31 липня 2020 року.

Суддя Клименко О.М.