Справа № 826/8310/18
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2020-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

30 липня 2020 року м. Київ № 826/8310/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді - Добрівської Н.А.,

за результатами розгляду клопотання про залучення співвідповідача в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1
до1. Головного управління Національної поліції у м. Києві, 2. Голову Національної поліції України
про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві, в якому просив:

- визнати протиправним наказ ГУ НП у м. Києві від 01.12.2016 №948 о/с в частині присвоєння йому спеціального звання рядового поліції та зобов`язати відповідача внести до нього зміни про присвоєння йому спеціального звання лейтенанта поліції з 01.12.2016;

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві нарахувати і виплатити позивачу та стягнути з відповідача на його користь оклад за спеціальним званням лейтенанта поліції з 01.12.2016 по 24.04.2017 включно в сумі 4900,00 гривень;

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві нарахувати і виплатити позивачу та стягнути з ГУ НП у м. Києві на його користь нараховану надбавку за стаж служби з 01.12.2016 по 27.04.2017 включно в сумі 3210,00 гривень;

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві встановити, нарахувати і виплатити йому надбавку за специфічні умови проходження служби з 01.12.2016 по 26.01.2018 включно в розмірі 100% від грошового забезпечення, яке складається з посадового окладу за спеціальним званням, нарахованої надбавки за стаж служби, а також стягнути з ГУ НП у м. Києві на його користь нараховану надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції з 01.12.2016 року по 26.01.2018 року включно в сумі 77134,45 грн;

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві встановити, нарахувати і виплатити позивачу премію з 01.01.2017 року по 31.03.2017 року включно в розмірі, рівнозначному розміру, встановленому в грудні 2016 року, а саме в розмірі 250 % від грошового забезпечення, яке складається з посадового окладу, нарахованого окладу за спеціальним званням, нарахованої надбавки за стаж служби, нарахованої надбавки за специфічні умови проходження служби, а також стягнути з ГУ НП у м.Києві на користь позивача нараховану премію з 01.01.2017 року по 31.03.2017 року в сумі 76050,00 грн;

- визнати протиправним рішення (накази) в частині позбавлення і зменшення позивачу премій з 01.05.2018 року по 26.01.2018 року включно в сумі 18405,05 грн, а також стягнути з ГУ НП у м. Києві на користь позивача премію з 01.05.2018 року по 26.01.2018 року включно в сумі 18405,05 грн;

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві нарахувати і виплатити позивачу грошову компенсацію за незабезпечення одностроєм, а саме: Шапка-вушанка типу А - 1 шт.; Шапка зимова трикотажна - 1 шт.; Плащ - 1 шт.; Кепі типу А - 1 шт.; Куртка зимова типу А - 1 шт.; Куртка зимова типу В з плащової тканини темно-синього кольору - 1 шт.; Плащ-накидка типу А чорного кольору - 1 шт.; Брюки літні типу Б - 1 шт.; Костюм (сорочка, брюки) типу А - 1 шт.; Костюм (куртка, брюки) - 1 шт.; Сорочка типу А сірого кольору - 1 шт.; Сорочка типу А білого кольору - 1 шт.; Сорочка типу Б - 1 шт.; Джемпер типу А - 1 шт.; Сорочка трикотажна з короткими рукавами типу А - 1 шт.; Фуфайка з короткими рукавами - 1 шт.; Кашне чорного кольору - 1 шт.; Кашне білого кольору - 1 шт.; Рукавички типу А - 1 шт.; Рукавички типу Б білого кольору - 1 шт.; Ремінь для брюк - 1 шт.; Затискач до галстука типу А - 1 шт.;

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві нарахувати і виплатити позивачу грошову компенсацію за незабезпечення одностроєм з 01.12.2016 по 01.12.2017, а саме: Кашкет типу А - 1 шт.; Костюм (кітель, брюки) - 1 шт.; Сорочка типу А сірого кольору - 1 шт.; Галстук типу А - 1 шт.

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві нарахувати і виплатити позивачу компенсацією за незабезпечення одностроєм з 01.12.2016 по 31.03.2017, а саме: Черевики типу А - 1 шт.

- здійснити перерахунок одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням сум нарахованих окладів за спеціальне звання, надбавки за стаж служби і за специфічні умови проходження поліції в сумі 14642,55 гривень;

- зобов`язати ГУ НП у м. Києві нарахувати і виплатити позивачу середній заробіток (грошове забезпечення) за весь час затримки розрахунку та стягнути його з ГУ НП у м. Києві на його користь, а саме стягнути середній заробіток (грошове забезпечення) з 26.01.2018 по 23.05.2018 у сумі 92829,86 грн., а також зобов`язати нарахувати і виплатити середній заробіток (грошове забезпечення), що становить 24807,98 грн., з 24.05.2018 по день фактичного розрахунку.

Рішенням Окружного адміністративного суду від 26.02.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2019, в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Постановою Верховного Суду від 23.06.2020 рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.02.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2019 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2020 визначено суддю Добрівську Н.А. для розгляду адміністративної справи №826/8310/18 та вказану справу передано на розгляд судді Добрівській Н.А.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.07.2020 прийнято до провадження адміністративну справу №826/8310/18 та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Через канцелярію суду 24.07.2020 надійшло клопотання від ОСОБА_1 , в якому останній просив залучити до участі у справі у якості співвідповідача керівника поліції - Трояна Вадима Анатолійовича, що перебував на посаді голови Національної поліції в період з 08.02.2017. в обґрунтування вказаного клопотання позивач, крім іншого, посилається на п. 58-70 постанови Верховного Суду від 23.06.2020, суд першої інстанції не вирішив питання про залучення до справи належного відповідача чи співвідповідача - керівника поліції в частині позовної вимоги про присвоєння спеціального звання «лейтенант поліції»

Розглянувши вказані клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.48 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

З огляду на вищевикладене, враховуючи предмет та підстави заявленого позову, а також зважаючи на висновки викладені у постанові Верховного Суду від 23.06.2020, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання позивача про залучення сріввідповідача в частині, а саме, вважає за необхідне залучити Голову Національної поліції України до участі у справі у якості другого відповідача.

Крім того, 24.07.2020 позивачем подано клопотання про поновлення строку в частині прийняття на службу в поліцію в частині присвоєння звання «рядовий поліції»» та зобов`язання присвоїти звання «лейтенант поліції».

Зазначені у заяві причини пропуску строку на звернення до суду із позовом визнаються поважними.

Керуючись ст.ст. 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання позивача про залучення до участі у справі співвідповідача задовольнити.

2. Залучити Голову Національної поліції України до участі в справі №826/8310/18 в якості відповідача в частині вимог щодо присвоєння звання.

3. Визнати причини пропуску строку звернення до суду із даним позовом в частині вимог прийняття на службу в поліцію щодо присвоєння звання «рядовий поліції»» та зобов`язання присвоїти звання «лейтенант поліції» поважними.

4. Зобов`язати позивача направити на адресу Голови Національної поліції України копію позовної заяви з додатками (докази чого надати суду).

5. Запропонувати Голові Національної поліції України у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання вказаної ухвали надати суду відзив на позовну заяву, копію відзиву одночасно надіслати позивачу (докази чого надати суду) (ст.162 КАС України).

6. Роз`яснити Голові Національної поліції України, що у разі ненадання нею відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.6 ст.162 КАС України).

7. У разі подання до суду відзиву на позов, запропонувати позивачу надати відповідь на відзив у десятиденний строк з моменту отримання відзиву, копію відповіді на відзив одночасно надіслати відповідачу (докази чого надати суду) (ст.163 КАС України).

8. У разі подання до суду відповіді на відзив, запропонувати Голові Національної поліції України надати до суду заперечення проти відповіді на відзив у п`ятиденний строк з моменту отримання відповіді на відзив, копію заперечень одночасно надіслати позивачу (докази чого надати суду) (ст.164 КАС України).

9. Роз`яснити позивачу, що він має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви не пізніше ніж через двадцять п`ять днів з моменту отримання даної ухвали.

10. Відповідач у строк, встановлений для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву мають право подати до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

11. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

12. Копію даної ухвали невідкладно направити сторонам разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили відповідно до ч.1 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: Н.А. Добрівська

Витяг про процесуальні права і обов`язки учасників процесу, встановлені ст.ст. 44, 47, 51, 177, 198 Кодексу адміністративного судочинства України.

Стаття 44. Права та обов`язки учасників справи

1. Учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

2. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

3. Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

4. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

5. Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

6. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

7. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

8. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

9. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

10. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

11. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Стаття 47. Процесуальні права та обов`язки сторін

1. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

2. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

3. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

4. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

5. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі.

6. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

7. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

8. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.

Стаття 177. Пред`явлення зустрічного позову

1. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

2. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

3. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

4. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Стаття 198. Обов`язки осіб, присутніх у залі судового засідання

1. Особи, присутні в залі судового засідання, повинні встати, коли входить і виходить суд. Рішення суду особи, присутні в залі, заслуховують стоячи. Учасники судового процесу, інші особи, присутні в залі судового засідання, звертаються до суду та один до одного, дають пояснення, показання, висновки, консультації тощо стоячи.

2. Відступ від вимог, встановлених частиною першою цієї статті, допускається з дозволу головуючого.

3. Учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

4. За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

5. Учасники справи передають документи та інші матеріали головуючому через судового розпорядника.

Стаття 51. Права та обов`язки третіх осіб

1. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають права позивача.

2. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу.