Справа № 240/8923/19
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2020-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/8923/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Шуляк Л.А.

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

03 серпня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Білої Л.М. Капустинського М.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року (повне судове рішення складене 18.12.2019) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Металоконструкція" до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

в червні 2019 року позивач, ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Металоконструкція", звернулося в Житомирський окружний адміністративний суд із позовом до Головного управління ДФС у Житомирській області (відповідача), про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Житомирській області № від 28.03.2019, яким нараховано грошове зобов`язання, що складається із збільшеної суми платежу з податку на додану вартість в розмірі 174 280,00 грн та штрафних санкцій в розмірі 43 570,00 грн, на загальну суму 217 850,00 грн.

Житомирський окружний адміністративний суд рішенням від 04.12.2019 позов задовольнив. Судове рішення мотивоване тим, що ТОВ "Крамстронг" відправило на реєстрацію податкові накладні в строки, передбачені абз. 14 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, тому висновки контролюючого органу, відображені в акті перевірки, щодо безпідставно задекларованого (завищеного) податкового кредиту на загальну суму ПДВ 174 280,00 грн по податковим накладним, які зареєстровані з порушенням строків реєстрації, не знаходять свого підтвердження належними і допустимими доказами, є безпідставними і необґрунтованими, а податкове повідомлення-рішення № від 28.03.2019 таким, що підлягало визнанню протиправним та скасуванню.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що перша квитанція в електронному вигляді в текстовому форматі засвідчує факт і час отримання документа контролюючим органом та не може містити дату отримання квитанції платником та, відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557, у разі якщо автору протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, електронний документ вважається не одержаним адресатом. При цьому прес-служба ДФС України своєчасно повідомила про збій у системі у зв`язку із перевантаженням серверу ДФС. Вважає, що відповідно до даних Єдиного реєстру податкових накладних у грудні 2018 року контрагентом-постачальником ТОВ "Крамстронг" виписано податкові накладні на ТОВ "НВП "Металоконструкція" на суму ПДВ 174 280,24 грн, зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації в ЄРПН - 17.01.2019.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначає, що що податкові накладні №11 від 26.12.2018 на суму ПДВ 238 680,00 грн, №14 від 27.12.2018 на суму ПДВ 276 079,44 грн, №18 від 27.12.2018 на суму ПДВ 318 553,20 грн та №12 від 27.12.2018 на суму ПДВ 212 368,80 грн ТОВ "Крамстронг", надіслані на реєстрацію в ЄРПН вчасно, тобто 15.01.2019, про що свідчить інформація з електронного кабінету платників податків, яка міститься в матеріалах справи. Наголошує, що у контролюючого органу були відсутні підстави для зняття з податкового кредиту сум ПДВ, на підставі вказаних накладних, оскільки 15.01.2019 був перевантажений сервер податкового органу, що відповідає за реєстрацію податкових накладних, що у свою чергу свідчить, що з незалежних від контрагента причин, реєстрація накладних була здійснена 17.01.2019.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Виходячи з приписів ст. 311 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що заступником начальника відділу податків і зборів з юридичних осіб Бердичівського управління ГУ ДФС у Житомирській області Ургаповою Л.М. проведена камеральна перевірка податкової звітності з податку на додану вартість за грудень 2018 року Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Металоконструкція" (надалі - ТОВ "Металоконструкція"), внаслідок якої було винесено 20 лютого 2019 року акт №1131 /06-30-50-12 про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності і податку на додану вартість.

В акті перевірки встановлено, що при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2018 року у рядку 10.1 розділу ІІ "Податковий кредит" та у Додатку 5 розділу II "Податковий кредит" Таблиці 2 задекларовано (завищено) податковий кредит по податковим накладним на загальну суму 174 280,24 грн, які складені у грудні 2018 року та зареєстровані 17.01.2019 у Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів реєстрації Товариством з обмеженою відповідальністю "Крамстронг", а саме: податкова накладна №14 від 27.12.2018 на суму ПДВ 46 013,24 грн зареєстрована 17.01.2019; податкова накладна №12 від 27.12.2018 на суму ПДВ 35 394,80 грн зареєстрована 17.01.2019; податкова накладна №18 від 27.12.2018 на суму ПДВ 53 092,20 грн зареєстрована 17.01.2019; податкова накладна №11 від 2.12.2018 на суму ПДВ 46 013,24 грн зареєстрована 17.01.2019.

Не погодившись з висновками акту, ТОВ "Металоконструкція" листом вих. № 585 від 13.03.2019, надіслало відповідачу заперечення до акту перевірки (а.с.20-23).

За результатом розгляду заперечень позивача на акт перевірки, відповідачем листом вих. №3709/6/06-30-50-12 від 26.03.2019 залишено висновки акту перевірки без змін, а заперечення позивача без задоволення.

На підставі акту від 20.02.2019 №1131/06-30-50-12 Головним управлінням ДФС у Житомирській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 28.03.2019 №.

За результатами адміністративного оскарження, рішенням ДФС від 06.06.2019 № 26090/6/99-99-11-04-01-25, податкове повідомлення-рішення від 20.02.2019 залишено без змін, а скаргу №609 від 15.04.2019 - без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим відповідачем податковим повідомленням - рішенням позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини з приводу формування платником податку податкового кредиту врегульовані розділом V Податкового кодексу України (далі-ПК України), відповідно до пункту 198.3 статті 198 ПК України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Відповідно до пункту 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: придбання або виготовлення товарів та послуг; придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Положеннями пункту 198.2. ст.198 ПК України встановлено, що датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Пунктом 198.6 статті 198 ПК України визначено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

На дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін (п.201.1 ст.201 ПК України).

Відповідно до пункту 201.8 статті 201 ПК України право на нарахування податку та складання податкових накладних надається виключно особам, зареєстрованим як платники податку в порядку, передбаченому статтею 183 цього Кодексу.

Відповідно до п. 201.10. ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Аналіз зазначених норм, дає підстави для висновку, що для отримання права сформувати податковий кредит із сум податку на додану вартість платник податку на додану вартість повинен перевірити факт реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Тільки відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту.

Відповідальність за порушення термінів реєстрації податкових накладних передбачена статтею 120-1 Податкового кодексу України.

В силу положень п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів.

Пунктом 201.14 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що платники податку зобов`язані вести окремий облік операцій з постачання та придбання товарів /послуг, які підлягають оподаткуванню, а також які не є об`єктами оподаткування та звільнені від оподаткування згідно з цим розділом.

При цьому, Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 8 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246), податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 вказаного Порядку.

Приписами пункту 12 Порядку №1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 ст.192 та пунктом 201.10 ст.201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 ст.201 Кодексу; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 вказаного Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 вказаного Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Відповідно до абз.13 п.201.10 ст.201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з положеннями пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами з контролюючими органами визначено Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557 (надалі - Порядок 557).

Автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів (п. 5 Порядку 557).

У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення (п. 8, 9 Порядку 557).

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня (п. 11 Порядку 557).

Положеннями п.75.1. ст.75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Порядок проведення камеральної перевірки регулюються ст.76 ПК України.

Як встановлено судом першої інстанції, між позивачем та ТОВ "Крамстронг" були договірні господарські відносини.

За результатами камеральної перевірки встановлено, що відповідно до даних Єдиного реєстру податкових накладних у грудні 2018 року контрагентом-постачальником ТОВ "Крамстронг" виписано податкові накладні на ТОВ "НВП "Металоконструкція" на суму ПДВ 174 280,24 грн, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації в ЄРПН - 17.01.2019.

В свою чергу, як видно з наданого ТОВ "Крамстронг" скріншоту екрану електронного кабінету платників податків, 15 січня 2019 року з 13:59 до 14:02 на реєстрацію направлено податкові накладні, зокрема, №№11, 12, 14, 18, в яких покупцем зазначено ТОВ "НВП "Металоконструкція".

При цьому, на офіційному сайті Державної фіскальної служби України 15 січня 2019 року було розміщено оголошення про те, що у зв`язку із перенавантаженням сервіру ДФС та необхідністю своєчасного прийому податкових накладних/розрахунків коригування, запити щодо отримання відомостей з ЄРПН обробляються із затримкою у часі, про що свідчить скріншот сайту.

Також, згідно інформації викладеної в листі ТОВ "Крамстронг" №387 від 16.01.2019 позивача повідомлено про оголошення з офіційного сайту ДФС України, у якому прес-служба ДФС України повідомляє про перенавантаження серверу ДФС України, що у свою чергу призводить до оброблення відомостей ЄРПН із затримкою в часі.

Згідно квитанцій №1 про реєстрацію податкової накладної податкові накладні №11 від 26.12.2018 на суму ПДВ 238 680,00 грн, №14 від 27.12.2018 на суму ПДВ 276 079,44 грн, №18 від 27.12.2018 на суму ПДВ 318 553,20 грн та №12 від 27.12.2018 на суму ПДВ 212 368,80 грн зареєстровані 17.01.2019.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, контрагент позивача ТОВ "Крамстронг" вчасно та у встановлені законодавством терміни (15.01.2019) намагався подати до податкового органу та зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №11 від 26.12.2018 на суму ПДВ 238 680,00 грн, №14 від 27.12.2018 на суму ПДВ 276 079,44 грн, №18 від 27.12.2018 на суму ПДВ 318 553,20 грн та №12 від 27.12.2018 на суму ПДВ 212 368,80 грн, проте вказані накладні були прийняті до реєстрації лише 17.01.2019 із незалежних від товариства причин.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції, що ТОВ "Крамстронг" відправило на реєстрацію податкові накладні в строки, передбачені абз. 14 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України. Однак, протягом операційного дня контрагенту позивача не було надіслано квитанцію про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкових накладних, а тому в силу абз.13 п.201.10 ст.201 ПК України такі накладні вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Даний висновок узгоджується із правовою позицією, яка викладена у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 806/832/17, від 27 березня 2018 року у справі № 825/2411/16, від 26 червня 2018 року у справі № 806/2219/16, від 22 листопада 2018 у справі № 813/815/18, від 26 листопада 2018 року у справі № 813/815/18 та враховуються судом при вирішення даного спору відповідно до вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

При цьому слід враховувати, що позивач на момент подання до контролюючого органу розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість мав підтвердження про реєстрацію податкових накладних складених 26 грудня 2018 та 27 грудня 2018 року контрагентом ТОВ "Крамстронг", а тому ТОВ "НВП "Металоконструкція" мало право включити дані накладні до складу податкового кредиту.

З огляду на зазначені обставини, з урахуванням правових наслідків, передбачених пунктом 201.10 ПК України та висновків, які викладені у постановах Верховного Суду, колегія суддів вважає, що вищезазначені ПН вважаються зареєстрованими в ЄРПН в день їх надіслання, а саме 15.01.2019, що повністю спростовує доводи апеляційної скарги відповідача.

Отже, висновки контролюючого органу, відображені в акті перевірки, щодо безпідставно задекларованого (завищеного) податкового кредиту на загальну суму ПДВ 174 280,00 грн по податковим накладним, які зареєстровані з порушенням строків реєстрації, не знайшли свого підтвердження належними і допустимими доказами, а тому, є безпідставними і необґрунтованими, а податкове повідомлення-рішення № від 28.03.2019 таким, що підлягало визнанню протиправним та скасуванню.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Біла Л.М. Капустинський М.М.