Справа № 804/1425/13-а
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2020-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 червня 2020 року Справа № 804/1425/13-а

Дніпропетровський окружний адміністративний суду у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши у письмовому провадженні питання щодо заміни відповідача по справі та залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро" до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Дніпропетровської області Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

27 січня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду на виконання постанови Верховного Суду від 18 грудня 2019 року надійшли матеріали справи за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро" до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Дніпропетровської області Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

18 грудня 2019 року постановою Верховного Суду касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області задоволено частково.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня 2013 року та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04 лютого 2015 року скасовано, справу №804/1425/13-а направлено на новий розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Ухвалою від 30.01.2020 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 02.03.2020 року.

В судове засідання 02.03.2020 року представники сторін не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Також, оголошення про виклик у судове засідання Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро", яке було призначено на 02.03.2020 року, було розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України 25.02.2020 року.

Враховуючи наведене та необхідність з`ясування всіх обставин у справі, розгляд справи було відкладено на 23.03.2020 року.

В судове засідання 23.03.2020 року представники сторін не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Оголошення про виклик у судове засідання Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро", яке було призначено на 23.03.2020 року, в тому числі, було розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України 17.03.2020 року.

У зв`язку з неявкою представників сторін в судове засідання 23.03.2020р., розгляд справи було відкладено на 13.05.2020 року.

Оголошення про виклик у судове засідання Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро", яке було призначено на 13.05.2020 року, в тому числі, було розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України 06.05.2020 року.

13.05.2020 року у зв`язку з перебуванням судді Кальника В.В. на лікарняному, адміністративну справу було знято з розгляду.

Розгляд справи було відкладено на 08.06.2020 року.

У зв`язку з тим, що 08.06.2020 року є неробочим днем, справу було знято з розгляду.

Розгляд справи було перенесено на 10.06.2020 року.

10.06.2020 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання про заміну сторони по справі, в якому він просив замінити відповідача по справі № 804/1425/13-а Державну податкову інспекцію Бабушкінського району м. Дніпропетровськ у Дніпропетровській області на Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.

В судове засідання 10.06.2020 року представники сторін не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Оголошення про виклик у судове засідання Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро", яке було призначено на 10.06.2020 року, також було розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України 03.06.2020 року.

Суд зазначає, що з моменту оприлюднення оголошень, позивач важається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

При цьому, представником позивача не надано будь-яких доказів поважності причин неприбуття у судові засідання, будь-яких повідомлень про причини неприбуття. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило.

У зв`язку з чим, судом було визнано неповажними причини неявки представника позивача в судові засідання, призначені на 02.03.2020р., 23.03.2020р. та 10.06.2020р.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КАС України, учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п. 4. ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду і відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі.

Під повторністю неприбуття в судове засідання позивача необхідно розуміти послідовне неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів. Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття.

У даному випадку, позивач та його представник три рази підряд не з`явилися у судові засідання, без подання доказів поважності неприбуття в засідання, призначені на 02.03.2020р., 23.03.2020р. та 10.06.2020р., без завчасного повідомлення про причини неприбуття, без надання заяв про розгляд справи за їх відсутності.

Сукупність наведених обставин для суду є підставою та обов`язком для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч. 5 ст. 205, п. 4. ч. 1 ст. 240 КАС України, а саме - залишення позову без розгляду. При цьому, враховуючи склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню, суд приходить до висновку, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи. При цьому, від відповідача не надходило клопотання, в якому б він наполягав на розгляді справи по суті.

Згідно з п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. При цьому наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді при розгляді даної справи.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Зважаючи на прецедентну практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов`язку зацікавленої сторони цікавитися про рух справи, враховуючи вимоги КАС України щодо розумності строків розгляду справи, а також недобросовісність виконання позивачем своїх процесуальних обов`язків, суд вважає, що вказана справа підлягає залишенню без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 240 КАС України, що не позбавляє позивача в подальшому після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, права звернутись до суду повторно в загальному порядку.

Визначаючись щодо клопотання відповідача про заміну сторони правонаступником, суд виходив з наступного.

Як встановлено судом, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України «Про реформування територіальних органів ДФС» від 28.03.2018 року №296 приєднано Державну податкову інспекцію у Шевченківському районі м. Дніпра Головного управління ДФС як структурний підрозділ до ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Водночас, Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року №1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» встановлено, що Державна податкова служба України є правонаступником прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби України у відповідних сферах діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України № 537 від 19.06.2019 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби України за переліком згідно з додатком 1, а також реорганізовано територіальні органи Державної фіскальної служби України шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби України за переліком згідно з додатком 2. Згідно з додатками 1 та 2 вищевказаної Постанови, утворено Головне управління ДПС у Дніпропетровської області, до якого приєдналось Головне управління ДФС у Дніпропетровської області.

На виконання п.1 постанови Наказом Державної податкової служби України №14 від 12.07.2019 «Про затвердження Положення про територіальні органи ДПС» затверджено Положення про Головне управління ДПС у Дніпропетровської області, відповідно до п.1 якого ГУ ДПС у Дніпропетровській області є правонаступником усіх прав та обов`язків ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державну реєстрацію юридичної особи Головного управління ДФС у Дніпропетровській області проведено 01.08.2019 року.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області розпочало свою діяльність 03.09.2019 року відповідно до наказу ГУ ДПС від 03.09.2019 №17 «Про початок діяльності Головного управління ДПС у Дніпропетровській області».

Таким чином, відбулося публічне правонаступництво (передання адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до іншого - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, останній з яких набув адміністративну компетенцію попереднього, ставши його правонаступником.

За змістом частини 1 статті 104 Цивільного кодексу України, юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Поняття реорганізація означає припинення юридичної особи з переходом всіх прав та обов`язків до правонаступника у порядку загального правонаступництва, тоді як правонаступником є юридична особа, до якої переходять всі права та обов`язки реорганізованої юридичної особи.

Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Отже, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області є правонаступником Головного управління ДФС у Дніпропетровській області

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість поданого клопотання та наявність підстав для заміни відповідача його правонаступником у зв`язку із проведеною реорганізацією.

Керуючись ст.52, ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст. 240, ст. 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну сторони по справі задовольнити.

Замінити первинного відповідача - Державну податкову інспекцію у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Дніпропетровської області Державної податкової служби на його правонаступника - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ().

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро" до Головне управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

Ухвалу направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник