Справа № 160/5160/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 липня 2020 року Справа № 160/5160/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіВерба І.О.
при секретарі судового засіданняШурпіновій К.О.
за участю представників:
позивача відповідача Афоніна О.В. Кононової О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
1. 13.05.2020 засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № UА110000/2019/200205/2 від 27.09.2019.
2. Ухвалою суду від 18.05.2020 позовну заяву залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків.
4. Ухвалою суду від 12.06.2020:
- прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі;
- призначено справу до розгляду за правилами спрощеного провадження у судовому засіданні 07.07.2020;
- встановлено учасникам справи строки для надання заяв по суті спору;
- витребувано від позивача усі документи надані до митного контролю;
- витребувано від відповідача усі документи, надані декларантом до митного контролю; лист від 27.09.2019 № б/н з доданими до нього документами; повідомлення позивача про відмову від подальшого наданні інших документів; дані довідкового ресурсу www.schwackenet.de № 40801845; документи на підставі яких прийнято оскаржуване у цій справі рішення.
5. 03.07.2020 до канцелярії суду надійшов відзив на позов (а.с.43-58).
6. 07.07.2020 у судове засідання прибули представники сторін, з метою отримання позивачем відзиву на позов та складення відповіді судом оголошено перерву до 21.07.2020.
7. 14.07.2020 позивачем надана відповідь на відзив (а.с.70-78).
8. 15.07.2020 відповідачем надані витребувані докази (а.с.79-144).
9. 20.07.2020 надійшли заперечення відповідача (а.с.145-166).
10. 21.07.2020 у судове засідання прибули представники сторін, судом задоволено клопотання представника відповідача та витребувано відомості щодо пошуку ідентичних товарів при прийнятті оскаржуваного рішення, оголошено перерву до 28.07.2020.
11. 23.07.2020 відповідачем надані пояснення та інформацію пошукових ресурсів митниці (а.с.171-184). 24.07.2020 від представника позивача надійшли заперечення щодо правильності надання такої інформації.
12. 28.07.2020 у судове засідання прибули представники сторін, які підтримали обрані правові позиції.
13. Позивач вважає протиправним рішення про коригування митної вартості, яким митну вартість автомобіля збільшено з 2 950 євро до 10 550 євро, оскільки були відсутніми підстави для витребовування додаткових документів згідно із статтею 53 МК України.
14. Посилання відповідача на «Правила заповнення декларації митної вартості», затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 є необґрунтованим з огляду на те, що декларація митної вартості (ДМВ) не подається у разі декларування товарів, митна вартість яких не перевищує 5 000 євро (частина 7 статті 52 МК України), а також декларування товарів, що переміщуються громадянами, для яких встановлена спрощена процедура декларування.
15. Таким чином, фізично неможливо подати ДМВ за умови переміщення товару громадянином. Дана обставина підтверджується тим, що відповідач здійснив митне оформлення автомобіля без подання ДМВ.
16. Письмове рішення про коригування митної вартості має, серед іншого, містити обґрунтування числового значення митної вартості, скоригованої Митницею, та фактів, які вплинули на таке коригування. Рішення не містить такого обґрунтування, а містить інформацію про те, що відповідач взяв за основу вартість з довідкового ресурсу www.schwackenet.de, тобто, вказує на пряме порушення відповідачем процедури обрання джерела цінової інформації.
17. Рішення не містить відомостей щодо того, яким чином відбувається наповнення даних вказаного довідкового ресурсу, чому саме вказаний довідковий ресурс використаний відповідачем під час визначення митної вартості, які саме числові значення складових митної вартості товарів на території України враховуються під час наповнення даних довідкового ресурсу, чи враховує вказаний довідковий ресурс фактичний фізичний стан автомобіля (пробіг, пошкодження, проведення відновлювального ремонту, наслідки експлуатації тощо).
18. У Рішенні вказано про застосування останнього 6-го резервного методу визначення митної вартості, однак не вказано, чому не можливо було визначити митну вартість на підставі 2-го (за ціною договору щодо ідентичних товарів) або 3-го методу (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів), адже зрозумілою є та обставина, що в Автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор» (АСМО «Інспектор») обов`язково буде міститись інформація про те, що митними органами України вже здійснювалось неодноразово митне оформлення автомобілів марки «Кіа Sportage», 2014 р.в.
19. Відповідач мав використовувати інформаційні ресурси, які є сукупністю електронної інформації, що включає електронні дані, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах органів доходів і зборів, у тому числі, щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визнаної іншими митницями, про що мав вказати в Рішенні, як це передбачено статтями 33, 55 МК України.
20. Всі митні органи України під час митного контролю та митного оформлення товарів використовують АСМО «Інспектор», за допомогою якої посадова особа митниці має можливість порівняти рівень заявленої митної вартості із рівнем митної вартості на ідентичний або подібний (аналогічний) товар, який вже визнаний митницею та за якою товар вже випущений у вільний обіг. Завдяки цьому забезпечується єдиний підхід в межах всієї країни до визначення та підтвердження митної вартості товарів.
21. Натомість рішення взагалі не містить посилання на те, що відповідач звертався до наявної в митного органу інформації, що міститься в АСМО «Інспектор», та що така інформація призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості, хоча це прямо передбачено пунктом 2 частини другої статті 55 МК України.
22. Відповідачем без жодного обґрунтування не був взятий до уваги висновок експертного автотоварознавчого дослідження від 10.09.2019 № 221/19, в якому містяться детальні відомості про технічний стан автомобіля після ДТП та вартість відновлювального ремонту 274 216, 30 грн. Саме технічним станом й обумовлена ціна автомобіля в 2 750 євро.
23. У складеному 01.09.2019 Закарпатською митницею ДФС акті митного огляду зазначено про наявність механічних пошкоджень, характерних наслідкам ДТП.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
24. Відповідач проти позову заперечив повністю, зазначив, що оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
25. Декларант або уповноважена особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митниці достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватись на об`єктивних, документально підтверджених даних.
26. За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 МК України, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
27. У рахунку-фактурі вказано, що форма оплати - готівка, однак наданий договір не містить жодних відомостей чи посилання з приводу того, коли було проведено оплату, до митного оформлення не подавалися платіжні документи на підтвердження закінчення фінансової процедури, як того вимагає частина друга статті 53 МК України.
28. Відповідно до Правил митного контролю та митного оформлення ТЗ, що переміщуються громадянами через митний кордон України, мають бути в наявності документи, які підтверджують право власності ТЗ. У разі придбання у громадян чи підприємств - засвідчені нотаріально в країні придбання або в консульських установах чи посольствах України договори купівлі-продажу, міни чи дарування. У разі придбання у підприємства - оформлені на відповідних бланках та завірені печатками цих осіб чи інших організацій та установ оригінали рахунків, чеків, рахунків-фактур, інвойсів, інших документів. Також у цих документах мають міститися дані чеку і дані для ідентифікації ТЗ, а саме: дата продажу, номери шасі, кузова, двигуна ТЗ, його модель і рік виготовлення, а також прізвище, ім`я, по батькові особи, якій продано ТЗ.
29. Верховний Суд у справі № 480/3807/18 в постанові від 20.03.2020 зазначає: «митною вартістю товарів є ціна, яку декларант дійсно сплатив за придбаний товар, щодо якого здійснюється митне оформлення. Така ціна має бути підтверджена належними та достовірними документами, зокрема, зовнішньоекономічним договором (контрактом) або рахунком-фактурою (інвойсом). При цьому, якщо рахунок сплачено, декларант в обов`язковому порядку зобов`язаний надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару».
30. Визначення вартості товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, для цілей нарахування митних платежів здійснюється згідно із положеннями статті 368 МК України.
31. Так, згідно із частиною першою цієї статті для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.
32. Частиною третьою цієї ж цієї статті МК України визначено, що особа, яка декларує товари, вправі довести достовірність відомостей, представлених для визначення їх фактурної вартості.
33. При цьому, відповідно до частини четвертої цієї статті МК України, у разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів органи доходів і зборів визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.
34. У постановах від 15.10.2013 у справі № 21-270а13 та від 22.10.2013 у справі № 21-342а13 Верховний Суд України зазначає, що підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості може бути наявність в спеціалізованих програмно-інформаційних комплексах САІС ДМСУ інформації про іншу митну вартість ідентичних або аналогічних товарів.
35. Декларантом було скеровано пояснення, що платіжні документи на товар і документи щодо витрат на транспортування не має можливості надати. Виходить, що декларант в повному обсязі не підтвердив заявлені відомості.
36. Для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України подаються транспортні документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
37. До зазначених документів можуть належати: рахунок-фактура (акт виконаних робіт) від виконавця договору про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат(якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного ТЗ), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру товару за 1 км маршруту.
38. Одним із документів, які підтверджують митну вартість товару є транспортні документи, якщо за умови поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
39. Так як позивачем було здійснено поставку на умовах FСА, відповідно до якої всі витрати з моменту передачі ТЗ несе покупець, а місцем передачі ТЗ вказується місце продажу, то позивач мав витрати по транспортуванню.
40. Надання довідки не може підтвердити скільки коштів було сплачено по витратах на транспортування, оскільки цей документ не є платіжним, навіть не може вважатися бухгалтерським. Така позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 10.04.2020 у справі № 822/2806/15.
41. Звертаємо увагу, що наданий висновок експерта від 10.09.2019 не був взятий до уваги, оскільки не відповідає пункту 52 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440, яким передбачено, що оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки.
42. Також пунктом 53 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440 передбачено, що залежно від обраних методичних підходів та методів оцінки оцінювач повинен зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про об`єкт оцінки, зокрема вихідні дані про його правовий статус, відомості про склад, технічні та інші характеристики, інформацію про стан ринку стосовно об`єкта оцінки та подібного майна, відомості про економічні характеристики об`єкта оцінки (прогнозовані та фактичні доходи і витрати від використання об`єкта оцінки, у тому числі від його найбільш ефективного використання та існуючого використання).
43. У даному випадку експертом взято за джерело інформації лише довідник Shwacke, а по-друге, висновок зроблений 10.09.2019, а ТЗ поданий до оформлення 11.09.2019 відповідно до митної декларації. Встановити чи відповідає технічний стан автомобіля оціненому експертом і поданому до митного оформлення немає можливості.
44. У постанові від 20.03.2020 у справі № 480/3807/18 Верховний Суд зазначив, що під час роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків інформація, яка розміщена в мережі Інтернет, може бути використана митним органом як джерело довідкової інформації наряду з іншими доказами, наявними у його розпорядженні.
45. Митницею було використано як джерело інформації відомості отримані із зовнішніх джерел.
46. За основу було взято витяг каталогу Shwackе № 104982/8. Використання даного джерела не є забороненим і не суперечить Генеральній угоді з тарифів і торгівлі (GАТТ). Інформація з витягу даного каталогу внесена в систему АСАУР, про що зазначено в самому ризику 105-2, що аналіз проводиться з зовнішніх джерел. Розрахунок числового значення вартісного рівня транспортних засобів здійснюється відповідно до формул, наведених у пункті 7.53.3 пункту 7.53 розділу VII Методики, та методики розрахунку вартісного рівня, наведеного у спеціалізованих офіційних виданнях, які містять інформацію про ціни на транспортні засоби, сформовані на світовому ринку (видавництва «Kelley Blue Вооk», «Еurotax», «Nada» тощо), з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ).
47. При цьому, для моторних транспортних засобів, враховуються відомості, що містяться у товаросупровідних документах та актах про проведення фізичного або митного огляду щодо: марки, моделі, модифікації, типу та маркування кузова, об`єму та потужності двигуна, типу пального, повної маси, вантажопідйомності, фактичного терміну експлуатації, пробігу, технічного стану, комплектації, функціонального призначення. Ідентифікація кожного транспортного засобу проводиться на основі даних його виробника, визначальним при цьому є ідентифікаційний номер VIN конкретного транспортного засобу.
48. Для виконання функцій покладених ДФС України по контролю за дотриманням законодавства при заявлені декларантом (особою уповноваженою на декларування) рівня митної вартості відповідно до статті 53 МК України необхідно отримання інформації щодо вартості товарів (зокрема автотранспортних засобів).
49. З метою уніфікації підходів при використанні довідкової інформації в процесі контролю заявленої митної вартості та забезпечення її актуальності по аналізу цін на європейських ринках авто, а також ефективного контролю та підтримки оцінювальної роботи в органах доходів і зборів (митниці) необхідною є закупівля за предметом: Пакети аналітичного, наукового, математичного чи прогнозувального програмного забезпечення - за кодом ДК 021:2015 - 48460000-0 (Програмний продукт «Транспортні засоби нові і які були у використанні - європейський ринок - Shwackе Net» (право користування) за переговорною процедурою закупівлі. Згідно із висновком ДП «Держзовнішінформ» від 13.02.2019 № 22/35 проведено аналіз найбільш поширених довідникових програмних продуктів, що використовуються під час оцінки колісного транспортного засобу.
50. Аналіз зазначених вище інформаційних продуктів та програмних продуктів свідчить, що інформація у програмному продукті на автотранспортні засоби на європейському ринку представлена в SilverDAT, Red Book, Shwackе. У зв`язку з тим, що інформаційний довідник Red Book більше орієнтований на ринок Великої Британії, не на європейський ринок в цілому, джерелами інформації щодо цін на автотранспортні засоби на європейському ринку є SilverDAT та Shwackе. Інформаційна система SilverDAT дозволяє визначити залишкову вартість автомобіля протягом всього його життєвого циклу, включає в себе щорічний звіт щодо змін на ринку нових та бувших у використанні автомобілів, а також базу даних заводів-виробників (ціни на запасні частини, норми людино-годин). Узагальнена інформація, що надає Shwackе інформує про поточну залишкову вартість автомобілів. На відміну від інформаційної системи SilverDAT, Shwackе враховує додатково встановлене спеціальне обладнання на автомобіль, а також формує звіт в реальному режимі часу. Програмний продукт Shwackе містить інформацію щодо більше ніж 30 000 типів транспортних засобів і більше 10 мільйонів функцій обладнання. Аналіз вищенаведеної інформації свідчить, що програмний продукт Shwackе є унікальним програмним комплексом з точки зору визначення поточної ціпи на автотранспортні засоби з урахуванням об`єму двигуна, типу коробки передач, типу пального, терміну експлуатації транспортного засобу, величини пробігу, а також встановленого на нього додаткового обладнання. Виходячи з вищевикладеного у програмного продукту відсутня конкуренція із технічних причин за відсутності альтернативи.
52. Виходячи з вищевказаного, Митницею було правомірно використано дане джерело інформації.
53. У зв`язку із неможливістю використання основного методу, Митницею послідовно використані другорядні методи.
54. Митна вартість, визначена за резервним методом, повинна щонайбільшою мірою ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митних вартостях. Визнаною митна вартість товарів вважається тоді, коли відповідно до частини третьої статті 54 МК України митний орган дійшов висновку, що митна вартість, її структура та метод визначені правильно, а відомості документально підтверджені, достовірні й повні.
55. В Угоді про застосування статті VII GАТТ зазначено, що коли митну вартість неможливо встановити за допомогою попередніх п`яти методів навіть із гнучким їх застосуванням, вона може визначатися з використанням інших розумних методів за умови, що такі дані наявні в країні-імпортері, документально підтверджені, відповідають загальним принципам GАТТ.
56. Виходячи з вищенаведеного, при винесені 27.09.2019 Митницею рішення про коригування митної вартості за № UА110000/2019/200205/2 дотримано усіх законодавчих вимог.
57. Із посиланням на правові висновки Верховного Суду у постановах від 20.03.2020 у справі № 480/3807/18, від 10.06.2020 у справі № 1.380.2019.004752, відповідач просив у задоволенні позову відмовити.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
58. 11.09.2019 ТОВ «Агро-Союз-Термінал» декларант одержувача та особи, відповідальної за фінансове врегулювання, ОСОБА_1 , подав митну декларацію № UA110150/2019/238543, якою пред`явив до митного оформлення товар за описом (а.с.3, 80-81):
- автомобіль легковий, для перевезення людей, що використовувався (пошкоджений): марка КІА, модель Sportage, номер кузова/ VIN НОМЕР_2 , тип двигуна дизельний, робочий об`єм циліндрів - 1995 см3, потужність двигуна - 100 кВт, екологічна норма - ЄВРО-5, показник одометра - 293504 км, дата виготовлення 11.04.2014, дата першої реєстрації 22.05.2014; колір сріблястий металік, торгівельна марка КІА, країна походження Південна Корея. Пошкодження: КТЗ пошкоджено в результаті ДПТ. Наявні сколи та подряпини бамперів, оббивка сидінь забруднена, пошкоджено дах, фари, лобове скло, передній бампер, спрацьовані бокові подушки безпеки. При огляді експертом встановлені сліди відновлювального ремонту не більше 2-х деталей (двері задка, панель зовнішня лівої боковини). Оббивки сидінь забруднені, пошкоджені. Експертним візуальним обстеженням встановлені аварійні пошкодження КТЗ, обсяг, розташування та характер яких зведено до таблиці 1.1 та показані у фототаблицях (додаток 6 до висновку експерта № 221/19 від 10.09.2019).
59. У митній декларації зазначено:
- графа 16: країна відправлення/експорту: Німеччина;
- графа 22: валюта та загальна сума за рахунком: EUR; 2 750; графа 23 курс валюти: 27,470036;
- графа 29: митний орган в`їзду: Закарпатська митниця ДФС;
- графа 34: країна походження: KR;
- графа 43: код МВВ 1.
60. Згідно із графою 44 до МД додані документи:
- (0380) б/н від 17.08.2019 (а.с.4-5, 101);
- (0862) 221/19 від 10.09.2019 (а.с.8-22, 106-136);
- (1701) № UA305060/2019/007102 від 01.09.2019 (а.с.7, 102-103);
- (2800) А43384602 від 15.11.2018 (а.с.104-105);
- (3007) лист щодо транспортування від 11.09.2019 (а.с.6, 139);
- (3016) 221/19 від 10.09.2019 (а.с.8-22, 106-136);
- (d4207) ФО-3008-2/02-МБО від 30.08.2019;
- (8016) АЕ249491 від 16.04.2019 (а.с.97-99);
- (9000) довідка органу сертифікації (а.с.82);
- (9000) фото (а.с.84-96);
- (9108) FN733561 від 04.09.2017 (а.с.83).
61. Відповідно до договору продажу від 17.08.2019 покупцем ОСОБА_1 у продавця ОСОБА_3 придбано (а.с.4-5, 101, 142-143):
- транспортний засіб: марка КІА, тип Sportage; № шасі НОМЕР_2 ; мотор № 2.0; робочий об`єм 2.0/1995 см3; дата першої реєстрації 22.05.2014;
- продажна вартість: € 2 750;
- умови оплати: готівка;
- дата поставки: 17.08.2019;
- стан оглянуто-одобрено і тест-драйв проведений. До повної сплати продажної ціни транспортний засіб залишається власністю продавця. Поставивши свій підпис, покупець зобов`язується прийняти транспортний засіб. У разі відмови від купівлі покупець зобов`язується сплатити 10% від покупної ціни. Обидві сторони відмовляються від права оспорювати даний договір стосовно можливих посягань на половину дійсної вартості; місце судового виконання: місцезнаходження продавця;
- додаткові домовленості, зміни, внесені до договору, а також договірні зобов`язання, що стосуються об`єкта купівлі, вступають в силу в тому випадку, якщо вони викладені у письмовій формі.
62. Під підписами сторін на договорі напис: «Авто після ДТП !!!».
63. Письмовою довідкою від 11.09.2019 ОСОБА_1 повідомила Митницю про те, що вартість транспортних витрат по доставці транспортного засобу до п/п «Чоп-Заходень» належного їх автомобіля КІА Sportage, номер кузова НОМЕР_2 , склала 200 євро (а.с.6).
64. Додатковим аркушем до акта про проведення митного огляду товарів № UА305060/2019/007102, проведеним 01.09.2019 інспектором Закарпатської митниці ДФС, визначено (а.с.7, 102-103):
- транспортний засіб, тип: легковий;
- марка: марка КІА; тип «Sportage»; що використовувався; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ; двигун об`єм 1995 см3; кіловат 100; тип двигуна: дизельний; Універсал;
- наявні пошкодження, ознаки експлуатації: наявні сколи та подряпини бамперів, обивка сидінь забруднена, пошкоджено дах, фари, лобове скло, передній бампер, спрацьовані бокові подушки безпеки, визначити показники одометра неможливо - відсутня бортова електромережа.
65. 10.09.2019 складено висновок експертного автотоварознавчого дослідження № 221/19 про оцінку транспортного засобу судовим експертом автотоварознавцем Рейнюк О.В. , згідно із висновком якого ринкова вартість досліджуваного КТЗ становить 60 411,38 грн (а.с.8-24, 106-135).
66. Вказаний експертний висновок за результатами автотоварознавчого дослідження здійснений за заявою гр. ОСОБА_5 від 06.09.2019.
67. Згідно з ремонтною калькуляцією до висновку експерта вартість відновлювального ремонту (Свр) становить 274 216,30 грн, вартість відновлювального ремонту (Сврз) з урахуванням фізичного зносу КТЗ становить 159 270,40 грн.
68. У таблиці 1.2 експертного висновку від 10.09.2019 визначено тип КТЗ: Седан, у протоколі огляду від 06.09.2019 ТЗ експертом встановлено тип кузова: Універсал.
69. При проведенні експертного дослідження враховано показник Сд1 - ціну продажу КТЗ, який був у користуванні, з урахуванням строку його експлуатації, пробігу та комплектності згідно системи оцінки транспортних засобів ShwackеNet, www.shwackеnet.de, що складає 8 350 євро (вартість продажу, включаючи ПДВ) (а.с.17 звор.бік -18, 125-127):
- згідно із інформацією якою за Shwacke-кодом 40801845, сформовано щодо автомобіля Sportage 2.0 CRDs 2WD Dision (SL, SLS), місяць зборки 05/2014, загальний пробіг 293500 км, стандартне та спеціальне обладнання;
- колишня ціна заводу 27 270 EUR, базова вартість 13 250 EUR; окраска колір металік 530 EUR; усього спецтехніки 80 EUR; корекцію пробігу + 193400 км «- 5 001 EUR»;
- вартість продажу, включаючи ПДВ, довідкова оцінка за Shwackе 8 350 EUR; вартість покупки (закупівельна вартість), включаючи ПДВ 8 350 EUR; торгівельна пропозиція (пропозиція оплати): 8 350 EUR;
- застереження: підлягає технічному огляду; інформація клієнта вважається правдивою, пропозиція дійсна протягом 14 днів.
70. Митним органом сформовано перелік форм митного контролю, із відзначенням у коментарях вартості заявленого ТЗ у розмірі 14 450 EUR (а.с.53, 144).
71. Митниця 11.09.2019 та 12.09.2019 направила повідомлення декларанту щодо документального підтвердження заявленої митної вартості, на яке позивачем надано переклади договору купівлі продажу на українську мову, листи щодо транспортування від 11.09.2019 та від 12.09.2019, копію рахунків на сплату № 212/2019 від 17.08.2019, № 151/2019 від 11.09.2019 та письмові пояснення (а.с.54-55, 137-138):
- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором, про поставку товарів, митна вартість яких визначається, а відповідно і рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, надати не можливо, оскільки таких договорів укладено не було. Транспортні засоби були придбані мною особисто у продавця без участі третіх осіб;
- каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару - надано не буде. Транспортні засоби придбані мною, були у використанні, мають значні пробіги та ознаки експлуатації. Автомобіль КІА має значні пошкодження в результаті ДТП, та не пересувається самостійно, таким чином, прайс-листи виробника товару, у даному випадку, не мають сенсу;
- документи щодо витрат, пов`язаних з доставкою даних автомобілів до кордону України, у формі довідок було надано митному органу. Звертаю увагу, що доставка автомобілів до кордону України здійснювалась мною особисто та моїм чоловіком за власний рахунок, з використанням нашого власного автомобіля та склала 300 євро. Виходячи з того, що транспортування аварійного автомобіля КІА відбувалось з залученням наших власних автомобіля та причепу, а автомобіль SKODA пересувався в звичайному режимі (своїм ходом), вартості транспортування були зазначені у ВМД наступним чином: транспортування КІА - 200 євро, транспортування SKODA - 100 євро;
- щодо сплати вартості автомобілів та наявності бухгалтерських документів повідомляю, що данні транспортні засоби були придбані за договорами купівлі продажу, а оплата була здійснена готівкою безпосередньо продавцям в руки. Також надаю копії рахунків на сплату за автомобілі.
72. 27.09.2019 Дніпропетровською митницею ДФС прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості № UА110000/2019/200205/2 від 27.09.2019, яким проведено коригування товару № 1 (а.с.23-24, 34-35):
- графа 21: код країни походження: KR;
- графа 27: ціна товару 2 750;
- графа 30: коригування: валюта EUR; вартість за одиницю: 10 550.
73. У графі 33 Рішення наведене обґрунтування його прийняття:
- за результатами формато-логічного контролю автоматизованою системою аналізу ризиків за ЕМД від 11.09.2019 № UА110150/2019/238543 згенеровано форми митного контролю - Контроль правильності визначення митної вартості товарів;
- в електронному розрахунку до митної декларації витрати на транспортування декларантом заявлено 200 євро. Проте заявлена сума не підтверджена документально. Заява отримувача не містить маршруту перевезення та зазначення калькуляції витрат на доставку транспортного засобу. Відсутні будь-які платіжні документи (чеки, квитанції тощо), що підтверджують суму транспортних витрат та її сплату;
- відповідно до пункту 1 статті 53 МК України, у випадках, передбачених Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Згідно пункту 2 статті 53 Кодексу, серед документів, що підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
- пунктом 1 частини 5 статті 52 МК України передбачене подання декларації митної вартості якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; декларація митної вартості до митного оформлення не надана;
- документами, які підтверджують митну вартість товарів, є, зокрема, якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, декларація митної вартості, які до митного оформлення не надано;
- Правилами заповнення декларації митної вартості, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 встановлено порядок заповнення графи 20 декларації митної вартості. В графі зазначаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо ці витрати відповідно до умов поставки (графа 3 ДМВ) не були включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (графа 14(а) ДМВ);
- для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: 1. рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; 2. банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; 3. калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту;
- рахунок від 01.09.2019 № б/н не містить індивідуальних ознак авто: значення пробігу авто (показник одометру), дані щодо кольору, комплектності. В зазначеному рахунку відсутні умови здійснення оплати, при цьому будь-які платіжні документи до митного контролю не надавались;
- у складі електронного повідомлення листом від 27.09.2019 № б/н надано переклад інвойсу, лист щодо транспортування, а також повідомлення щодо відмови від подальшого надання інших документів;
- відповідно до статті 59 МК України, у разі якщо митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 МК України, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник;
- митна вартість товару скоригована за другорядним методом визначення митної вартості 2 ґ - резервний метод, згідно з положеннями статті 64 МК України за результатом проведеного обчислення, з урахуванням наданих декларантом відомостей щодо ціни транспортного засобу згідно рахунку, відомостей щодо вартості транспортування, враховуючи дані довідкового ресурсу www.shwackеnet.de № 40801845 з урахуванням значення ринкової вартості системи, здійсненого за запитом митного органу на автомобіль VIN НОМЕР_2, валюта EUR, вартість 10 500 євро, та розраховується на рівні 10 550 євро/шт.
74. Відповідачем надано прінт-скрін дослідження інспектором митниці рівня цін по ЦБД, згідно з яким за пошуком слів в описі «SPORTAGE дизельний 1995 см3 100 кВт» - інформація відсутня (а.с.52).
75. Митниця при визначенні митної вартості використано ресурс Shwacke для здійснення автомобільної оцінки автомобіля, що був у використанні, згідно із якою за Shwacke-кодом 40801845, 12.09.2019 за оціночним номером 104982/31162592, сформовано щодо автомобіля Sportage 2.0 CRDs 2WD Dision (SL, SLS), місяць зборки 05/2014, загальний пробіг 192500 км, із стандартним обладнанням (а.с.57-58, 72-74):
- колишню ціну заводу 26 740 EUR, базову вартість 13 250 EUR; корекцію пробігу + 92,400 км «- 2 709 EUR»;
- орієнтовна/довідкова ціна за Shwacke: ціна продажу, включаючи ПДВ: 10 550 EUR; вартість покупки (закупівельна вартість), включаючи ПДВ 8 650 EUR; торгівельна пропозиція (пропозиція оплати): 8 650 EUR;
- застереження: за умови технічного огляду; інформація, надана клієнтом, вважається правдивою, пропозиція дійсна протягом 14 днів.
76. Декларантом 01.10.2019 подано МД № UA110150/2019/241283 для митного оформлення МД транспортного засобу із сплатою додаткових платежів у розмірі 20 024,95 (10%) грн та 44 054,91 грн (20%), ТЗ випущено у вільний обіг (а.с.25, 140).
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
77. Відповідно до статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
78. Згідно Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
79. Перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МК України (стаття 337 МК України).
80. Згідно з частиною 1 статті 320 МК України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
81. Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).
82. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (стаття 51 МК України).
83. Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
84. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:
- заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;
- подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;
- нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
85. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право:
- надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації;
- на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:
- у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;
- у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;
- у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
86. Згідно з частиною п`ятою статті 52 МК України декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.
87. Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
88. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є (частина друга статті 53 МК України):
- декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
- рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
- ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
89. Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
- рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
- виписку з бухгалтерської документації;
- ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
- копію митної декларації країни відправлення;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
90. Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
91. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
92. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).
93. Згідно частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:
- здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
- надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;
- надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;
- випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
94. Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право (частина п`ята статті 54 МК України):
- упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
- у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
- у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;
- проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;
- звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;
- застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
95. Відповідно до частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
- невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
- неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
- невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
- надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
96. Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
97. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
- обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
- наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
- вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
- обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;
- інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
98. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.
99. Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами (стаття 57 МК України):
- основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
- другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
100. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
101. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МК України.
102. Відповідно до статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
- немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;
- щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
- жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
- покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
103. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
104. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України.
105. Відповідно до частини першої статті 60 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
106. Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними (частина друга статті 60 МК України).
107. Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (частина третя статті 60 МК України).
108. Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари (частина четверта статті 60 МК України).
109. У разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена (частина п`ята статті 60 МК України).
110. У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5-7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці у таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними подібними (аналогічними) товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування (частина шоста статті 60 МК України).
111. У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо подібних (аналогічних) товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість (частина сьома статті 60 МК України).
112. Застереження щодо умов застосування методів визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів встановлені статтею 61 МК України.
113. Товари не вважаються ідентичними або подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо вони не вироблені в тій же країні, що і товари, які оцінюються (частина перша статті 61 МК України).
114. Товари, виготовлені не виробником оцінюваних товарів, а іншою особою, беруться до уваги лише у разі, якщо немає ні ідентичних, ні подібних (аналогічних) товарів, виготовлених особою - виробником товарів, що оцінюються (частина друга статті 61 МК України).
115. Товари не вважаються ідентичними чи подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо їх проектування, дослідно-конструкторські роботи, художнє оформлення, дизайн, ескізи, креслення, а також інші аналогічні роботи виконані в Україні (частина третя статті 61 МК України).
116. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
117. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 МК України, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 МК України.
118. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
119. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 МК України.
120. Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
121. Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
122. Відповідно до частини першої статті 377 МК України товари за товарними позиціями 8701-8707, 8711, 8716 згідно з УКТ ЗЕД, які підлягають державній реєстрації, при ввезенні громадянами на митну територію України або надходженні на митну територію України на адресу громадян у несупроводжуваному багажі або вантажних відправленнях для вільного обігу, незалежно від їх вартості, підлягають письмовому декларуванню та митному оформленню в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з оподаткуванням ввізним митом за повними ставками Митного тарифу України, акцизним податком і податком на додану вартість за ставками, встановленими ПК України.
123. Відповідно до частини першої статті 368 МК України для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.
124. При визначенні фактурної вартості товарів, які переміщуються у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні, крім вартості самих товарів враховується вартість їх страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України (частина друга статті 368 МК України).
125. Особа, яка декларує товари, вправі довести достовірність відомостей, представлених для визначення їх фактурної вартості (частина третя статті 368 МК України).
126. У разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів митні органи визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу (частина четверта статті 368 МК України).
127. «Правила митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України» затверджені наказом Державної митної служби України від 17.11.2005 № 1118 (далі - Правила № 1118).
128. У Правилах № 1118 вживаються терміни:
- власник ТЗ - громадянин, що відповідно до законів України має право власності на ТЗ, яке підтверджується документально;
- документи, що підтверджують право власності на ТЗ:
а) придбані (отримані) у громадян чи підприємств - засвідчені нотаріально в країні придбання або в консульських установах чи в посольствах України договори купівлі-продажу, міни чи дарування тощо;
б) придбані в підприємств - оформлені на відповідних бланках і завірені печатками цих осіб чи інших організацій та установ оригінали рахунків, чеків, рахунків-фактур, інвойсів, інших документів. У цих документах, крім чеків, згідно з формою відповідного бланка повинні бути зазначені дата продажу, номери шасі (рами), кузова (або ідентифікаційний номер), двигуна ТЗ, його модель і рік виготовлення, а також прізвище, ім`я, по батькові особи, якій продано ТЗ.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
129. Оскаржуване рішення про коригування митної вартості прийнято у зв`язку із неможливістю застосування митної вартості, заявленої та визначеної декларантом за основним методом - за ціною договору (контракту).
(1) щодо визначення Позивачем митної вартості
130. Автомобілі легкові, при ввезенні громадянами на митну територію України, незалежно від їх вартості, підлягають письмовому декларуванню та митному оформленню з оподаткуванням ввізним митом за повними ставками Митного тарифу України, акцизним податком і податком на додану вартість, відповідно до статті 377 МК України.
131. За загальним положенням щодо митної вартості, встановленим статтею 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
132. Обов`язком декларанта, або уповноваженої ним особи, є подання митному органу достовірних відомостей про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (пункт 2 частини другої статті 52 МК України).
133. Правом декларанта, або уповноваженої ним особи, є проведення цінової експертизи договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти (пункт 3 частини третьої статті 52 МК України).
134. Вирішуючи заявлений спір по суті, суд виходить із того, що для митного оформлення декларантом подані документи для випуску у вільний обіг (ІМ 40) автомобіля марки КІА, модель Sportage, зокрема, із показником одометра 293504 км, датою виготовлення 11.04.2014, країна походження Південна Корея, який має пошкодження в результаті дорожньо-транспортної пригоди, митна вартість якого визначена за ціною договору.
135. Декларантом подано також експертний висновок на підтвердження заявленої митної вартості.
136. Спеціальним правилом, встановленим частиною першою статті 368 МК України, є те, що для цілей оподаткування товарів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.
137. Матеріалами справи підтверджено, що автомобіль придбаний позивачем як фізичною особою особисто у власника - фізичної особи, про що складений договір, у якому визначено його вартість та умови оплати у готівковій формі.
138. Відповідач не довів, що при сплаті фізичній особі нерезиденту готівкових коштів за автомобіль позивач мала отримати платіжний документ (наприклад, чек).
139. Стаття 368 МК вимагає від фізичної особи, яка ввозить товар, надання документів, які містять відомості щодо вартості таких товарів.
140. Таким документом у розглянутому спорі є договір купівлі-продажу, у якому визначено, що до повної сплати такої суми транспортний засіб залишається власністю продавця.
щодо транспортних витрат
141. Особливістю визначення митної вартості товарів, які переміщуються громадянами є врахування складової витрат на транспортування.
142. Згідно із частиною другою статті 368 МК України вартість страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України товарів, які переміщуються громадянами, враховується у разі переміщення товару у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні.
143. Матеріалами справи підтверджено, що переміщення автомобіля здійснено у супроводженні позивача.
144. Таким чином, вимога Митниці щодо подання платіжних документів на підтвердження понесених позивачем витрат на доставку автомобіля до митного кордону України, не кореспондується із частинами першою та другою статті 368 МК України.
(2) щодо неприйняття Митницею заявленої митної вартості
145. Суд зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.
146. Не приймаючи заявлену митну вартість автомобіля як достовірну, Митниця посилається на:
1) ненадання платіжного документу на підтвердження його оплати;
2) ненадання експортної декларації;
3) ненадання транспортних документів на підтвердження вартості перевезення ТЗ;
4) ненадання декларації митної вартості;
5) наявності у Митниці відомостей щодо більшої митної вартості таких ТЗ.
147. Відповідно до спеціального правила, встановленого частиною четвертою статті 368 МК України, яке застосовується при митному оформленні товарів, що переміщуються громадянами, у разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів митні органи визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.
148. Таким чином, у розглянутому випадку Митниця мала право на самостійне визначення митної вартості автомобіля за наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості.
149. Наявність у Митниці доказів недостовірності заявленої фактурної вартості судом не встановлено як на час виникнення спірних правовідносин, так і під час розгляду справи по суті.
150. Право доведення достовірності відомостей щодо представлених для визначення фактурної вартості товарів встановлено частиною третьою статті 368 МК України.
151. Позивачем реалізовано таке право шляхом надання договору продажу та висновку експерта.
152. Заявляючи сумнів у достовірності митної вартості Митниця посилається на визначення відповідних форм контролю.
153. Суд, не заперечуючи як право, так і обов`язок Митниці упевнитись у достовірності заявленої митної вартості, не отримав пояснення щодо наявного коментаря до визначених форм контролю із зазначенням необхідного залучення відповідного спеціалізованого підрозділу для визначення митної вартості за VIN кодом НОМЕР_2, у якому визначено митну вартість такого ТЗ у розмірі 14 450 євро.
154. Наявність у Митниці відомостей щодо митного оформлення автомобілів за вищою митною вартістю за раніше оформленими МД іншими особами не є самостійною підставою для визнання заявленої митної вартості недостовірною.
155. Доводи відповідача, що позивач мав надати оригінали рахунків, чеків, рахунків-фактур, інвойсів, інших документів із посиланням на Правила № 1118, суд вважає недостатньо обґрунтованими, оскільки вказані документи передбачені у разі придбання транспортного засобу у підприємств. Крім того, належить врахувати, що хоч Правила № 1118 є чинними, останні зміни до них внесені 16.06.2009, тобто до набрання чинності МК України від 13.03.2012 № 4495-VI.
156. Недостовірність визначення ціни автомобіля у договорі продажу, укладеному двома фізичними особами, Митницею на час розгляду справи не доведена.
157. Експортна декларація не є обов`язковим документом, який надається для митного оформлення, декларант зобов`язаний її надати у випадку підтвердження заявленої митної вартості згідно із частиною третьою статті 53 МК України під час процедури підтвердження заявленої митної вартості на письмову вимогу митного органу.
158. Позивач заявив про відсутність у нього експортної декларації, Митниця не підтвердила вжиття заходів для отримання такої декларації у митного органу країни відправлення, у тому числі як на підтвердження недостовірності визначення фактурної вартості автомобіля декларантом.
159. Як зазначено вище, переміщення автомобіля здійснено у супроводі позивача, що виключає врахування транспортних витрат та надання відповідних (підтверджуючих вартість перевезення) документів.
160. Щодо декларації митної вартості суд зазначає, що декларація митної вартості обов`язково подається у випадках, встановлених виключним переліком - пунктами 1-3 частини п`ятої статті 52 МК України, згідно із частиною п`ятою статті 52 МК України, а саме:
1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни;
2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу;
3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.
161. Крім визначених випадків, декларація митної вартості не подається, у разі декларування партій товарів, митна вартість яких не перевищує 5 000 євро (частина сьома статті 52 МК України).
162. В усіх інших випадках подання декларації митної вартості здійснюється за бажанням декларанта або уповноваженої ним особи (частина шоста статті 52 МК України).
163. Таким чином, оскільки 1) жодна із умов, встановлених частиною п`ятою статті 52 МК України була відсутня, 2) транспортні витрати у супроводжуваному товарі, що переміщуються громадянами, не впливають на митну вартість (не додаються до фактурної), 3) митна вартість ТЗ заявлена до митного оформлення за ціною не більшою ніж 5 000 євро: законодавчі підстави для витребування Митницею декларації митної вартості у розглянутому випадку були відсутні.
(3) щодо визначення Митницею митної вартості
164. Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
165. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
166. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
167. Вказаній нормі кореспондують умови визначення митної вартості за ціною договору, визначені статтею 58 МК України. В розглянутому спорі підстав, які унеможливлюють визначення митної вартості за ціною договору, згідно статті 58 МК України, судом не встановлено.
168. Загальні умови щодо реалізації функції Митниці щодо контролю митної вартості визначені частиною третьою статті 53 МК України, а саме - у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
169. Спеціальним правилом підтвердження митної вартості товарів, що ввозяться громадянами, є те, що Митниця має володіти доказами недостовірності заявленої фактурної вартості.
170. Надаючи оцінку доводам сторін щодо правильності визначення та коригування митної вартості, суд виходить із того, що у разі незастосування першого методу її визначення, МК України визначає послідовність та порядок визначення митної вартості.
171. Спеціальною нормою частини четвертої статті 368 МК України встановлено, що у разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів митні органи визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.
172. Як зазначено вище, матеріалами справи не підтверджено недостовірність визначення позивачем митної вартості та наявність у Митниці доказів такої недостовірності.
173. Правила та застереження щодо умов застосування методів визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів встановлені статтями 60 та 61 МК України.
174. Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.
175. Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.
176. Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
177. У разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.
178. У разі якщо кошти та витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, витрати на навантаження, вивантаження та обробку, пов`язані з їх транспортуванням та витрати на страхування включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці у таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними подібними (аналогічними) товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.
179. У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо подібних (аналогічних) товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.
180. Товари не вважаються ідентичними або подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо вони не вироблені в тій же країні, що і товари, які оцінюються.
181. Здійснюючи порівняння з вартістю інших транспортних засобів, Митниця правильно врахувала країну виробника - Південну Корею, у зв`язку із чим доводи позивача з цього питання суд вважає необґрунтованими.
182. Поряд із цим, суд вважає неправильним визначення митної вартості на рівні 10 550 Євро, оскільки вказана пропозиція сформована без врахування технічного стану автомобіля, без його огляду, та із нарахованим податком на додану вартість (загальна ставка 19%).
183. Суд погоджується із доводами позивача, що використана Митницею вартість за Shwacke-кодом 40801845 враховує ПДВ, який нараховується додатково до ціни товару при внутрішньому продажу, що призвело до збільшення вартості.
184. Вартість автомобіля, визначена в укладеному двома фізичними особами договорі, визначена без її збільшення на суму ПДВ.
185. При цьому, з матеріалів справи вбачається, що транспортний засіб раніше був у ремонті та має стан після ДТП.
186. Отже, Митницею не здійснено коригування митної вартості із врахуванням фактичного стану автомобіля - ремонту та наявних пошкоджень в результаті ДТП, та враховано ціну із урахуванням ПДВ.
187. Як Митниця, так і експерт при визначенні митної вартості використовували відомості довідкового ресурсу www.shwackеnet.de, проте експертом враховано фактичний стан автомобіля - ремонт і пошкодження в ДТП, та проведено відповідне коригування оціночної вартості, що не здійснено Митницею.
188. Розбіжності виявилися і у визначенні пробігу при оцінці, Митницею не пояснено підстав не врахування фактичного пробігу, визначеного декларантом у МД, та обрахунку статистичного пробігу за допомогою відповідного калькулятора.
189. Доводи позивача про неправильне визначення Митницею опису товару під час пошуку у ЦБД відомостей щодо оформлених у митному відношенні аналогічних або подібних товарів, який унеможливив знайдення таких товарів, підтверджується матеріалами справи та наведеними нормами МК України (а.с.174).
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
190. Вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що Митницею не доведено, що заявлені Декларантом відомості про митну вартість товару є недостовірними.
191. Ані під час митного оформлення автомобіля, ані під час судового розгляду справи, відповідач не вказав на документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України та подані декларантом при митному оформленні транспортного засобу, в яких наявні розбіжності, ознаки підробки або які не містять всіх відомостей на підтвердження числових значень складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена позивачем за автомобіль.
192. Митниця не надала доказів недостовірності визначення Декларантом митної вартості.
193. При митному оформленні товарів, що переміщуються у супроводі громадян, які переміщують такі товари через митний кордом України, транспортні витрати не враховуються, отже вимога Митниці про надання підтверджуючих такі витрати документів є помилковою.
194. Необхідність подання декларації митної вартості у розглянутому спорі судом не встановлена, з огляду на вищенаведені норми МК України.
195. Оскільки поданий на митне оформлення транспортний засіб є уживаним та мав ознаки пошкодження в результаті ДТП, інформація про технічний стан автомобіля не була врахована системою Schwacke, фактичний пробіг автомобіля та визначення системою збільшення вартості на суму ПДВ не враховані, суд зазначає, що отримані Митницею відомості щодо ринкової вартості транспортного засобу є такими, що отримані з порушеннями.
196. У зв`язку із чим оскаржуване Рішення не можливо вважати обґрунтованим у контексті частини другої статті 55 МК України.
197. Визначаючи митну вартість у розмірі 10 550 євро, Митниця діяла необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, недобросовісно та нерозсудливо, без дотриманням необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.
198. Застосовування наведених норм права відповідає правовим висновкам Верховного Суду, наведеним у постановах від 23.07.2019 у справі № 1140/3242/18, від 11.09.2019 у справі № 160/9458/18, від 28.05.2020 у справі № 300/426/19.
199. Із системного аналізу матеріалів справи суд дійшов висновку, що оскаржуване Рішення прийнято Митницею протиправно, у зв`язку із чим заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню із присудженням на користь позивача понесених судових витрат на сплату судового збору.
200. Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
2. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UА110000/2019/200205/2 від 27.09.2019, прийняте Дніпровською митницею Держмитслужби.
3. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 840,80 грн.
4. Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
5. Повне рішення складено 03.08.2020 з урахуванням частини шостої статті 120 КАС України.
Суддя І.О. Верба