Справа № 554/6742/20
Суддя: Троцька А. І.
Дата ухвалення: 2020-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Дата документу 24.07.2020 Справа № 554/6742/20
Провадження № 2-а/554/108/2020
У Х В А Л А
Іменем України
(про залишення позову без руху)

24 липня 2020 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Троцька А.І.,

розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до поліцейського роти №2 батальону УПП в Полтвській області ДПП Симонова Олега Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

24 липня 2020 року до Октябрського районного судуд м.Полтави надійшлов адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського роти №2 батальону УПП в Полтвській області ДПП Симонова Олега Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Слід врахувати правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

У справах щодо оскарження постанов про адміністративні правопорушення у розумінні положень ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 закон № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Верховний Суд України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16) зазначив таке: "У справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей287,288 КУпАП,статей 2-4 Закону №3674-VIпозивач звільняється від сплати судового збору. КУпАП дає вичерпний перелік осіб, які можуть мати статус позивача у справах про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення і на цій підставі не повинні сплачувати судовий збір при зверненні до суду першої інстанції… за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановленихЗаконом № 3674-VI, сплаті не підлягає".

Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від такого висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Як встановлено в ч. 3 ст. 6 Законом України"Просудовий збір"№ 3674-УІвід 08.07.2011року,у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на вищенаведене, з урахуванням позиції Верховного Суду за позовну вимогу про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за вимогу про закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, виходячи з розміру ставок, встановлених в ст. 4 Закону України "Про судовий збір", для фізичних осіб в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що згідно положень Закону України "Про Державний бюджет на 2020 рік" складає, відповідно, 420 грн. 40 коп. та 840 грн. 80 коп.

Крім того, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 1статтею 121 КУпАП інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, яка регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього рухуйого учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5статтею 121 цього Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "органів Національної поліції, яка регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених устаттях 222-244-20 КУпАП"вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 року № 724/716/16-а.

При цьому, Верховний Суд зазначив, що зміст статті 288 КУпАП щодо можливості оскаржити постанову органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення не спростовує висновків суду касаційної інстанції, викладених у постанові від 26.12.2019 року № 724/716/16-а, про те, що відповідачем у таких справах є саме орган, а не призначений ним інспектор.

Як встановлено ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ч.2 ст. 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином для усунення недоліків позивачу необхідно надати належним чином оформлений адміністративний позов в якому:

-зазначити належного співвідповідача, а саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень;

-надати докази сплати судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп. (420 грн. 40 коп. Х 2 немайнові вимоги) або докази звільнення від його сплати.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського роти №2 батальону УПП в Полтвській області ДПП Симонова Олега Олександровича про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Попередити позивача, що у разі неусунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою на офіційному веб-порталі судової влади України: http://www.ok.pl.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Октябрського районного
суду м. Полтави А.І.Троцька