Справа № 520/10957/18
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2020-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
03 серпня 2020 р.Справа № 520/10957/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Русанової В.Б., суддів Жигилія С.П., Перцової С.П. у справі 520/10957/18

за позовом ОСОБА_1

до Центральної військово-лікарської комісії Міністерства оборони України , Немишлянського районного військового комісаріату м. Харкова , Головного військово-медичного управління Збройних Сил України , 12 Регіональної військово-лікарської комісії Міністерства оборони України, третя особа: Міністерство оборони України

про визнання протиправними дій та бездіяльності, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Другого апеляційного адміністративного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.03.2020 року по справі № 520/10957/18 за позовом ОСОБА_1 до Центральної військово-лікарської комісії Міністерства оборони України, Немишлянського районного військового комісаріату м. Харкова, Головного військово-медичного управління Збройних Сил України, 12 Регіональної військово-лікарської комісії Міністерства оборони України, третя особа: Міністерство оборони України про визнання протиправними дій та бездіяльності, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Справа призначена до апеляційного розгляду на 22.09.2020.

28.07.2020 від ОСОБА_1 , поза межами судового засідання, за допомогою системи "Електронний суд" до суду надійшла заява ( із урахуванням додаткової) про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя- Русанова В. Б., судді Жигилій С. П., Перцова Т. С.

В обґрунтування заяви позивач зазначає про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів, а саме, що колегією суддів не розглянуті його клопотання від 07.07.2020 про доповнення апеляційної скарги від 11.05.2020 разом із заявою про поновлення строку для його подання; про приєднання до матеріалів справи його письмових пояснень; від 23.07.2020 про розгляд справи без участі установ, які не є учасниками справи, про повернення письмових відзивів Центральної військово-лікарської комісії Міністерства оборони України та Командування Медичних Сил Збройних Сил України.

Також позивач вважає, що судом всупереч положенням Конституції України допущено до участі у справі представника відповідача Нікіпєлову Є М., яка не надала до суду документів на підтвердження своїх повноважень. В додатковій заяві позивач зазначає, що представник відповідача - Нікіпєлова Є.М. надала до суду до початку судового засідання документи на підтвердження своїх повноважень, які були залучені судом без заявлення та розгляду клопотань про приєднання цих документів до матеріалів справи. Зазначені обставини викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів.

Крім того, зазначає, що перенесення судового розгляду справи на 22.09.2020 не є обґрунтовано виправданим, оскільки судова колегія здійснюватиме правосуддя до 12.08.2020 з перервою до 14.09.2020. Позивач вважає, що зазначені обставини свідчать про створення колегією суддів штучних перешкод для розгляду справи у спосіб, встановлений законом, пряму чи опосередковану заінтересованість суддів в результаті розгляду справи.

Проаналізувавши доводи, викладені заявником, матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлений відвід не є вмотивованим, оскільки наведені в заяві підстави щодо існування обставин, які викликають сумніви у неупередженості суддів, не знаходять свого підтвердження.

Розглянувши заяву про відвід у порядку письмового провадження, як це передбачено ч. 11 ст. 40 КАС України, та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 1 ст. 36 КАС України передбачений перелік підстав, за яких суддя не може брати участь в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ця норма узгоджується зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Слід зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень у інших справах, у тому числі подібних.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункті 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Доводи заявника зводяться до не розгляду поданих ним клопотань, надмірне затягування строку апеляційного розгляду справи.

Колегія суддів зазначає, що засобами поштового зв`язку на адресу суду, до судового засідання призначеного на 23.07.2020, надійшло клопотання позивача про необхідність залучення до участі в справі перекладача з української мови на російську.

За наслідками розгляду зазначеного клопотання в судовому засіданні 23.07.20 ухвалою апеляційного суду залучено до участі в справі перекладача.

Крім того, представник відповідача Центральної військово-лікарської комісії Міністерства оборони України приймає участь у розгляді в справі в режимі відеоконференції в Окружному адміністративному суді м. Києва.

Відповідно до ч.3 ст.2, ч.2 ст.8 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу , зокрема за мовними ознаками.

Враховуючи, рівність усіх учасників судового процесу, з метою забезпечення участі в справі перекладача та необхідного для цього часу, а також наявності технічних можливостей забезпечення участі в судовому засіданні в режимі відеофіксації відповідача, апеляційний розгляд відкладено до 22.09.20.

Щодо допуску до участі в справі представника відповідача Нікіпелової Є.М., колегія суддів зазначає, що повноваження зазначеного представника були перевірені судом, в матеріалах справи наявні документи на підтвердження її повноважень.

Отже зазначені заявником обставини не є такими, що свідчать про упередженість суддів або їх необ`єктивність , пряму чи опосередковану заінтересованість в результаті розгляду справи та не можуть бути визнані обґрунтованими підставами для відводу.

Відтак, сумнів у неупередженості суддів у зв`язку з не розглядом клопотань позивача за відсутності перекладача не є чинником, що може свідчити про упередженість та необ`єктивність суду.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість колегії суддів у складі: головуючий суддя- Русанова В. Б., судді Жигилій С. П., Перцова Т. С. в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості суддів при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів клопотання про відвід не вбачається.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим, заява про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя- Русанова В. Б., судді Жигилій С. П., Перцова Т. С. - не підлягає задоволенню.

Клопотання заявника розглянути відвід у судовому засіданні із викликом сторін, є безпідставним, оскільки відповідно до ч.11 ст.40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання розглядається судом в порядку письмового провадження.

Керуючись ст. ст. 31, 36, 40, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів у складі: Русанова В. Б., судді Жигилій С. П., Перцова Т. С. у адміністративній справі № 520/10957/18 необґрунтованим.

Відповідно до статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передати заяву про відвід для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Русанова В.Б.
Судді Перцова Т.С. Жигилій С.П.