Справа № 284/418/20
Суддя: Дубовик П. В.
Дата ухвалення: 2020-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/418/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2020 року смт. Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Дубовика П.В.,

з секретарем Галенчик О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін в судовому засіданні в залі суду в смт.Народичі адміністративну справу №284/418/20 за позовом ОСОБА_1 ,проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 до головного лісничого ДП «Народицьке СЛГ» Кроля Віталія Віталійовича, вул.Свято-Миколаївська, 129, смт.Народичі, Житомирської області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, у якому просить скасувати постанову головного лісничого ДП «Народицьке СЛГ» від 10.01.2020 року №1 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. та закрити справу про адміністративне правопорушення. Мотивує свої вимоги тим, що його притягнуто до адміністративної відповідальності з порушенням норм права, постанова є незаконною, у звязку з чим підлягає скасуванню з таких підстав. При розгляді справи не були з`ясовані і доведені обставини, які б свідчили про наявність в діях позивача ознак правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП, не була дотримана процедура розгляду справи, а саме: не пред`явлено належних доказів, не виявлено засобів для вчинення правопорушення, розгляд справи проводився без участі позивача та належного повідомлення останнього про дату та час розгляду протоколу. Позивачу не було роз`яснено його прав та обов`язків, не було надано можливості подати свої заперечення та інші докази, скористатися правовою допомогою.

Відповідно до ч. 5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу не надходило.

Копії позову з додатками та ухвали суду про відкриття провадження направлена відповідачу 07 липня 2020 року.

Відповідач подав до суду відзив на позов, в якому просив відмовити в його задоволенні, мотивуючи тим, що постанова від 10.01.2020 року №1 про накладення адміністративного стягнення відносно ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. винесена ним з дотриманням норм КУпАП, і є законною. При її винесенні ним були повністю враховані обставини справи та правомірно накладено стягнення.

У відповіді на відзив, позивач звернув увагу на невідповідність данних, які маються в протоколі про адміністративне правопорушення від 05.01.2020 року, акті огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 08.01.2020 року та в поясненні лісничого ОСОБА_2 лісництва ОСОБА_3 , а саме, що в протоколі місце вчинення правопорушення зазначено квартал 41 виділ 29 АДРЕСА_1 лісництва, а в інших перерахованих документах - квартал 41 виділ 39 Заліського лісництва, вважаючи, що відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення не було досліджено дану невідповідність місця вчинення незаконної порубки лісу, яка є досить важливою, адже є одним із елементів складу адміністративного правопорушення, а саме його об`активною стороною. Крім того, рахує, що відповідачем у відзиві не зазначено доводів, які б спростовували його твердження, викладені в позові та не надано відповідних належних доказів вчинення ним правопорушення.

У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувається за відсутності учасників справи, на підставі ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позов-них вимог з таких підстав.

Згідно постанови у справі про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення від 10.01.2020 року №1, ОСОБА_1 вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65 КУпАП, а саме незаконно зрізав 2 дерева породи сосна звичайна (сироростуча), діаметром 36,42 см., чим заподіяно шкоди лісовому господарству на суму 16263,5 грн.

Не погодившись із вказаною постановою позивач оскаржив її до суду.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень має бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку. Також рішення суб`єкта владних повноважень не може ґрунтуватися на припущеннях.

Ч.1 ст.9 КУпАП України визначено, що адміністративним правопоруше-нням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 ст.65 КУпАП передбачена відповідальність, зокрема, за незаконну порубку і пошкодження дерев або чагарників; перевезення, зберігання незаконно зрубаних дерев або чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення. Частина друга ст.65 КУпАП передбачає вчинення тих самих дій, вчинених особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.

При накладенні стягнення за скоєне адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі (ч. 2ст. 33 КУпАП).

Положення ст.22 КУпАП встановлюють право органу (посадової особи), які уповноважені вирішувати справу, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регламентований главою 22 КУпАП.

Згідно з ст.241 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 цього Кодексу. Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, його заступники, головні лісничі, старші інженери та інженери, командири авіаланок, старші льотчики-спостерігачі та льотчики-спостерігачі баз авіаційної охорони лісів, лісничі, помічники лісничих, майстри лісу.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Після виявлення факту вчинення правопорушення 05.01.2020 року відносно позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.65 КУпАП, з якого вбачається, що в нього було вилучено хлисти породи сосна, діаметром 17-28 см. Акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства складено 08.01.2020 року.

Відповідно ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч.1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору (ст. 74 КАСУ).

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

При дослідженні судом матеріалів про адміністративне правопорушення, які маються в справі, виявлено наступні невідповідності.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення №1, складеному 05.01.2020 року відносно ОСОБА_1 , зазначено, що в останнього було вилучено хлисти породи сосна, діаметром 17-28 см., шо не співпадає з діаметром дерев, які були зазначені в акті огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 08.01.2020 року, як самовільно зрубані (36/28,42/32), при цьому позивач заперечує, що він причетний до незаконної порубки вказаних дерев, та пояснює, що хлисти, які були у нього вилучені, він підібрав на дорозі. Дані твердження позивача не спростовані жодним належним доказом. До того ж, будь-яких знарядь вчинення правопорушення чи інших доказів, які б свідчили про те, що правопорушення вчинено саме ОСОБА_1 , встановлено не було.

Крім того, в зазначеному протоколі про адміністративне правопорушення, на підставі якого винесено оскаржувану постанову, місцем вчинення правопорушення зазначено квартал 41 виділ 29 Заліського лісництва, тоді як в акті огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 08.01.2020 року - квартал 41 виділ 39 Заліського лісництва. При цьому, відповідно до змісту письмового пояснення лісничого ОСОБА_2 лісництва ОСОБА_3 , саме квартал 41 виділ 39 Заліського лісництва є місцем вчинення правопорушення. А тому заслуговують на увагу доводи позивача з цього приводу, оскільки дійсно відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення не було досліджено дану невідповідність місця вчинення незаконної порубки лісу, що є порушенням вимог КУпАП, зокрема статті 280 зазначеного Кодексу.

Також, суд звертає увагу і на той факт, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та винесенні постанови про накладення адміністративного стягнення відносно ОСОБА_1 , не було конкретно зазначено частини статі 65 КУпАП, що є порушенням положень ст.ст.256,284 КУпАП і не дає можливості чітко кваліфікувати дії особи, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, відповідно правильно застосовувати вид та розмір такого стягнення.

У справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення Конституційний суд України в своєму рішенні від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 зазначив, що провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

Суд зазначав у наведеному Рішенні, що КУпАП визначає систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності (п .2.2 Рішення).

За загальним правилом розгляд справи починається оголошенням про те, яка справа розглядається, зясовується хто прибув на розгляд справи, встановлюються анкетні дані особи, яка притягається до відповідальності, роз`яснюються її права, надається можливість подати докази, заявити клопотання.

Після цього особа, яка розглядає справу, має оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Керуватися попереднім спостереженням певних подій за відсутності доказової бази така особа не має права.

Це повязано з тим, що в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

У відповідності до положень ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дана норма кореспондується також і з п.п.3.3 Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, згідно якого справа розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або її законного представника. Розгляд справи за відсутності правопорушника можливий лише у випадках, коли є дані про своєчасне його сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Будь-яких доказів своєчасного належного сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи відповідно до вимог КУпАП та Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, суду надано не було.

За таких обставин суд вважає, що факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП,відповідачем не доведений, оскільки будь-яких матеріалів справи та доказів, які б містили об`єктивні дані, що підтверджують вину позивача у вчиненому ним правопорушенні, а саме незаконній порубці 2 дерев породи сосна звичайна, відповідачем суду надано не було. Також, посадовою особою, при розгляді справи, було порушено право позивача на захист, оскільки не роз`яснено останньому ст.63 Конституції України та на його вимогу не надана можливість скористатись юридичною допомогою адвоката. Оскаржувана постанова відповідача не містить опису обставин справи, встановлених під час розгляду справи, до неї не додано доказів, а також пояснень свідків (очевидців), що свідчили би про наявність у позивача вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого саме ст.65 КУпАП, за яке він притягнутий до відповідальності. Оцінюючи оскаржувану постанову на предмет її обґрунтованості (п. 3 ч. 3 ст. 2 КАС України), суд має констатувати, що працівниками ДП «Народицьке СЛГ» факт вчинення правопорушення, в якому звинувачено позивача, жодним чином не зафіксовано та не підтверджено допустимим й належним доказом, що міг бути забезпечений для такого роду порушень. Отже, відповідачем у своїй діяльності порушено принципи всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин, оскільки при розгляді справи було застосовано спрощений підхід, а саме: обґрунтування вини сформовано лише на одних даних сприйняття працівником ДП «Народицьке СЛГ», з яких неможливо визначити наявність або відсутність правопорушення, тобто без застосування будь-яких інших фактів, які б підтверджували наявність або відсутність вини певної особи (показання свідків, відеофіксація тощо). У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП, є недоведеним.

У відповідності до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з урахуванням того, що відповідно до ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ, суд приходить до висновку про задоволення даного позову.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що постанову про накладення адміністративного стягнення від 10.01.2020 року №1 слід скасувати й провадження у справі закрити.

Керуючись ст. ст. п.1 ч.1 ст.20, 44, 72, 77, 242, 246, 257-262, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, ст.ст. 251, 287, 288, 289, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

УХВАЛИВ :

Адміністративний позов задовольнити.

Постанову головного лісничого ДП «Народицьке СЛГ» Кроля Віталія Віталійовича від 10.01.2020 року №1 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП і накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу 510 грн. - скасувати.

Провадження по адміністративній справі закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвалу суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Відомості про учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач - ОСОБА_4 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

Повне рішення суду складене 29 липня 2020 року.

Суддя: П. В. Дубовик