Справа № 340/924/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/924/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку спрощеного провадження справу за позовом ОСОБА_1 (далі позивач) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (далі відповідач) про скасування індивідуальних актів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач (через свого представника) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просить:

1) визнати протиправними дії відповідача під час здійснення позапланової перевірки і складення:

- акту за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.10.2019 р. № 175;

- протоколу про адміністративне правопорушення від 02.10.2019 р. № 62;

- припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.10.2020 р. № 61;

- припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.10.2019 р. №62;

2) визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.10.2020 № 61, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.10.2019 № 62 (а.с.70-72).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що не зважаючи на вимоги чинного законодавства, позивач не був присутній 02.10.2019 р. під час проведення відповідачем позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, про дату та час проведення позапланової перевірки не повідомлявся, копії відповідних актів та протоколів не отримував, зі своїми правами ознайомлений не був, від підпису не відмовлявся. При цьому, інформація викладена в акті від 02.10.2019 р. №175, протоколі від 02.10.2019 р. №62, приписах від 02.10.2019 р. №61 та №62, про те, що позивач від підпису відмовився не відповідає дійсності.

Представник відповідача у поданому до суду відзиві позовні вимоги не визнав та просив відмовити в їх задоволенні, оскільки за результатами позапланової перевірки встановлено, що позивач проводить виконання робіт з будівництва індивідуального гаражу із залізобетонних блоків без подання документів, які дають право на початок виконання будівельних робіт, що є порушенням пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с.101-103).

Позивач (представник) відповідь на відзив до суду не подавав.

Дослідивши подані документи та матеріали, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

З поданих до матеріалів справи документів встановлено, що Новенською селищною радою позивачу виділена для будівництва індивідуального автомобільного гаражу земельна ділянка по АДРЕСА_1 , розміром 0,0028 га з кадастровим номером :09:096:0155, державна реєстрація права власності за ним цієї земельної ділянки здійснена 24.07.2017 року на підставі рішення від 16.06.2017 № 527 указаного органу місцевого самоврядування.

17.04.2018 р. наказом №51 Управління містобудування та архітектури міської ради Кропивницького затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва "Нове будівництво індивідуального гаража по АДРЕСА_1 .

15.12.2018 р. позивач за договору купівлі-продажу придбав у фізичної особи ОСОБА_2 земельну ділянку, кадастровий номер :09:096:0058, площею 0,0036 га, розташовану на території міста АДРЕСА_1 ) з цільовим призначенням для будівництва індивідуальних гаражів. Ця земельна ділянка межує із вказаною вище земельною ділянкою з кадастровим номером :09:096:0155 (а.с.10-21).

04.03.2020 р. позивач отримав листа від 24.02.2020 р. за № 61337686/1 Кропивницького районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з постановою про відкриття виконавчого провадження від 24.02.2020 р., винесену при примусовому виконанні постанови від 26.11.2019 р. №57 Управління ДАБК про стягнення штрафу в сумі 18700 грн. (а.с.44-49).

10.03.2020 р. позивач особисто прибув до Управління ДАБК Міської ради м. Кропивницького для отримання постанови від 26.11.2019 р. №57 по справі про адміністративне правопорушення та з`ясування підстав та обставин її винесення.

Встановлено, що на підставі наказу Управління ДАБК Міської ради м. Кропивницького №1/2 від 02.01.2019 р., колективного звернення громадян (а.с.111) та направлення для проведення позапланового заходу від 24.09.2019 р. №189 (а.с.105), було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, смт. Нове, вул. Металургів (біля будинку №36).

Під час проведення позапланово заходу державного нагляду встановлено, що позивач проводить роботи з будівництва індивідуального гаражу без подання відповідних документів, які дають право на початок виконання будівельних робіт, що є порушенням пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За результатами позапланової перевірки 02.10.2019 року складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.10.2019 року за № 175, протокол про адміністративне правопорушення від 02.10.2019 року № 62, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.10.2019 року № 61, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.10.2019 року № 62 (а.с.112-117, 118-119, 120, 121).

26.11.2019 р. винесено постанову №57 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 9350,00 грн. (а.с.122-123).

Як вбачається з вказаних документів, позивач відмовився від їх підписання. У відзиві представник відповідача також зазначив, що позивач від отримання матеріалів складених за результатами проведеної перевірки відмовився, тому їх було направлено рекомендованим листом у відповідності до вимог Порядку №553.

Позивач, з урахуванням уточнень позовних вимог, просить визнати протиправними дії відповідача під час здійснення позапланової перевірки та складення документів такої, а також визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно ч.2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно п. 8 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно до положень ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 передбачено те, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно до п. 11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

За приписами п.1 Порядку №553, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

У свою чергу, частиною 3 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі по тексту Закон № 877) передбачено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно приписів частини 3-4 ст. 7 Закону № 877, у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Відповідно до частини 5 ст. 7 Закону №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Не заперечуючи, що норми частини 5 ст. 7 Закону № 877 не віднесені пунктом 1 Порядку № 553 до переліку норм, яких зобов`язаний дотримуватися орган державного архітектурно-будівельного контролю, суд зауважує, що за п. 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно п.13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

При цьому, згідно п.14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами п. 12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно до п.17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.20 Порядку № 553).

Відповідно до п.21 Порядку №553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З аналізу вказаних положень чинного законодавства України слідує те, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності, та під час здійснення такого контролю мають право, крім іншого, на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Даному праву контролюючого органу кореспондує обов`язок суб`єкта містобудування допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, який, крім того, може бути присутнім під час здійснення перевірки, або має право забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У такому випадку допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

При цьому, виходячи із системного змісту вищенаведених норм, можна зробити висновок, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою допуску його посадових осіб до проведення перевірки та участі суб`єктів містобудування (їх представників) зобов`язаний повідомити останнього (за їх присутності) про проведення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку, а посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки та ознайомити з підставою для її проведення.

Таким чином, забезпечення участі суб`єктів містобудування (їх представників) під час проведення перевірки є можливим лише у випадку належного повідомлення про проведення перевірки.

Відповідачем до матеріалів справи не було надано письмових доказів повідомлення позивача про необхідність проведення спірної позапланової перевірки. При цьому, на час проведення такої, а також на час розгляду справи про адміністративне правопорушення позивач перебував за місцем своєї роботи у м. Кривий Ріг, вул. Акціонерна, буд. 5, що підтверджується довідкою від 12.03.2020 р. за вих.№ 2, виданою ТОВ "Білдінгсістем" (а.с.50).

Зазначене повністю спростовує твердження відповідача, що позивач відмовлявся від підпису акту, протоколу, приписів та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та підтверджує той факт, що йому не було відомо про здійснення відносно нього державного архітектурно-будівельного контролю та розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Слід також зазначити, що рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 02.07.2020 р. (відомості про набрання рішенням законної сили в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутні) скасовано постанову начальника Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького Ксеніч В.М. по справі про адміністративне правопорушення від 26.11.2019 року №57 (а.с.122-123) про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Суд прийшов до висновку, що при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення, в порушення вимог ст. 280 КУпАП, не з`ясовані всі обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, а саме: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, пояснення та фактичні дані щодо встановлених обставин, надані позивачем до матеріалів позову.

Частиною 1 статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно ч.5 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією України та законами прав і законних інтересів юридичних та фізичних осіб.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод осіб, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному об`ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості.

Водночас згідно з ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа також має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, в тому числі шляхом визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Виходячи із положень статті 19 КАС України предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства є рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відтак, до суду можуть бути оскаржені рішення, дії, бездіяльність суб`єктів владних повноважень, які порушують права, свободи та інтереси. Наслідком задоволення в адміністративному судочинстві позовних вимог є відновлення фактично порушених прав, свобод та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин. Суд приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, повинен не лише вирішити позовні вимоги у відповідності до принципів верховенства права, а й обрати найбільш ефективний спосіб захисту порушеного права.

Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги є обґрунтованими, а позов таким, що має бути задоволеним.

Згідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI позивач звільнений від сплати судового збору.

Доказів понесення інших судових витрат позивачем до суду не надано.

Керуючись ст.ст.132, 139, 143, 205, 242-246, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького під час проведення 02.10.2019 року позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування Почерняєвим Віктором Володимировичем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.10.2019 року №61.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.10.2019 року №62.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України. Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділ VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько