Справа № 0240/2938/18-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2020-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення заяви

м. Вінниця

30 липня 2020 р. Справа № 0240/2938/18-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян Марини Бондівни, розглянувши у письмовому провадженні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Аристократ-Вінниця" про зняття арешту у справі за позовом Головного управління ДФС у Вінницькій області до товариства з обмеженою відповідальністю "Аристократ-Вінниця" про стягнення податкового боргу та накладення арешту на кошти та інші цінності,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом Головного управління ДФС у Вінницькій області до товариства з обмеженою відповідальністю "Аристократ-Вінниця" про стягнення податкового боргу та накладення арешту на кошти та інші цінності.

23.07.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Аристократ-Вінниця" звернулося до суду із заявою про зняття арешту із коштів, що знаходяться на рахунках у банку АТ "Креді Агріколь Банк" у справі № 0240/2938/18-а.

Ухвалою суду від 29.07.2020 року вказану заяву було повернуто з підстав визначених пунктом 3 частини 4 статті 169 КАС України.

28.07.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Аристократ-Вінниця" повторно звернулося до суду із заявою про зняття арешту із коштів, що знаходяться на рахунках у банку АТ "Креді Агріколь Банк" у справі № 0240/2938/18-а, долучивши до матеріалів заяви протокол створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису та довідку про підписання документу - заяви № 20200727-1 27072020-1.pdf.p7s.

Ознайомившись з поданою заявою, вважаю, що зазначена заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Згідно частини 6 статті 7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Оскільки нормами КАС України не регламентовано порядок оформлення і прийняття рішення про прийняття до розгляду заяви про зняття арешту у справі, суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з поданою заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає поверненню з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Позовна заява може бути складена шляхом заповнення бланка позову, наданого судом (частина 3 статті 160 КАС України).

Водночас, згідно частин 1, 2 та 8 статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Аналіз наведених приписів свідчить про те, що Кодексом адміністративного судочинства України передбачено можливість подання позовної заяви до адміністративного суду як у письмовій, так і в електронній формах; при цьому, у електронній формі позов може бути поданий виключно з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Такого ж висновку суд доходить і щодо подачі заяв в порядку виконання рішення суду.

При цьому, твердження щодо можливості подання процесуальних документів в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи узгоджуються із іншими положеннями Кодексу адміністративного судочинства України.

Зокрема, частинами 7, 8 статті 44 КАС України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Разом із тим, підпунктом 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Так, Державною судовою адміністрацією України не опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В той же час, на підставі вимог наказу Державної судової адміністрації України від 22.12.2018 року №628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" у Вінницькому окружному адміністративному суді запроваджено тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд», під час якої суду та учасникам процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року №30, у частині функціонування підсистеми електронного суду.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Відтак, безумовною альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним цифровим підписом учасника справи через підсистему "Електронний суд".

Аналогічні висновки містяться і в ухвалах Верховного Суду від 04.07.2019 року у справі №160/3339/19, від 12.09.2019 року у справі №160/2582/19, від 03.12.2019 року у справі № 640/16601/19, від 20.01.2020 року у справі № 120/3037/19-а та ряду інших.

Варто також звернути увагу на підпункт 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, яким передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Однак, із поданої заяви слідує, що така надійшла в електронній формі на електронну адресу Вінницького окружного адміністративного суду, а не сформована в підсистемі "Електронний суд".

З огляду на подання заяви про зняття арешту до суду у спосіб, що не передбачений процесуальним законом, суд позбавлений можливості встановити дотримання вимог щодо підписання заяви особою, яка її подає, та прийняти відповідну заяву в електронній формі без наявності власноручного підпису такої особи.

Таким чином, заява, що подана до адміністративного суду в електронній формі на електронну адресу суду не може вважатись такою, що підписана у встановленому законом порядку, навіть за умови засвідчення електронно-цифровим підписом.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов не підписано.

Поряд із цим, суд роз`яснює заявнику, що повернення заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Додатково суд звертає увагу на можливість подання вказаної заяви у письмовій формі або в електронній формі (застосування останньої можливе виключно за допомогою підсистеми "Електронний суд").

Керуючись п. 3 ч. 4 ст. 169, ст. 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Аристократ-Вінниця" про зняття арешту у справі за позовом Головного управління ДФС у Вінницькій області до товариства з обмеженою відповідальністю "Аристократ-Вінниця" про стягнення податкового боргу та накладення арешту на кошти та інші цінності - разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала заяву.

3. Повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Мультян Марина Бондівна