Справа № 9901/174/20
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2020-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 липня 2020 року

Київ

справа №9901/174/20

адміністративне провадження №П/9901/174/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Губської О.А., розглянувши матеріали уточненої позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Верховного Суду як суду першої інстанції з адміністративним позовом до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення Вищої ради правосуддя від 25 червня 2020 року №1973/0/15-20 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Кілійського районного суду Одеської області на підставі підпункту 4 пункту 161 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України».

Ухвалою Верховного Суду від 15 липня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.

24 липня 2020 року до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції електронною поштою надійшла уточнена позовна заява, у якій ОСОБА_1 просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої ради правосуддя від 25 червня 2020 року №1973/0/15-20 про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Кілійського районного суду Одеської області на підставі підпункту 4 пункту 161 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України;

- скасувати наказ Голови Кілійського районного суду Одеської області №14-ос/г від 15.07.2020 року про відрахування зі штату Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 . ;

- зобов`язати Голову Кілійського районного суду Одеської області винести наказ про зарахування ОСОБА_1 до штату Кілійського районного суду Одеської області.

Відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звернутись до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частин шостої, восьмої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Слід зазначити, що згідно з частиною сьомою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з частинами восьмою, десятою статті 44 КАС України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Крім цього, відповідно до пункту 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

15.1) подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі;

15.2) позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів;

15.3) розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Згідно з наказом Державної судової адміністрації України від 26 квітня 2019 року №429 тестова експлуатація підсистеми «Електронний суд» у Касаційному адміністративному суді здійснюється з 02 травня 2019 року.

З матеріалів уточненої позовної заяви вбачається, що вона була відсканована та направлена в електронній формі на електронну адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Проте Верховний Суд зазначає, що надсилання в електронному вигляді уточненої позовної заяви разом з додатками до Суду має здійснюватися з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login.

Для можливості користування цим сервісом необхідно здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

За такого правового регулювання законодавцем було надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до Суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника)). Іншого порядку та способу подання позовної заяви та засвідчення її своїм підписом не встановлено.

Проте відомості про формування позивачем вказаного процесуального документа в підсистемі «Електронний суд», а також докази перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву із використанням підсистеми «Електронний суд», відсутні, що свідчить про використання позивачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Верховного Суду із уточненою позовною заявою.

Слід відзначити, що відповідно до позиції Європейського суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05 та пункт 27 рішення у справі «Пелевін проти України» від 20.05.2010, заява № 24402/02).

Положення правила 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також установлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оформлюється письмово і підписується заявником або представником заявника.

Отже, норми Регламенту ЄСПЛ вимагають щоб звернення людини до ЄСПЛ відбулося у письмовій формі, містило підпис і це не розцінюється як обмеження доступу до правосуддя.

Відповідно пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене, уточнена позовна заява ОСОБА_1 до розгляду не приймається і підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 18, 44, 160, 169, 171, 266 КАС України, Суд

ухвалив:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення повернути позивачеві.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів із дня її підписання.

Судове рішення Верховного Суду у таких справах набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя-доповідач О.А. Губська