Справа № 520/5175/20
Суддя: Овсянніков В. С.
Дата ухвалення: 2020-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа №520/5175/20
провадження №2-а/619/28/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2020 м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Овсяннікова В.С.,

при секретарі судового засідання - Матлаховій Т.С.,

за участі позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - Скиба Є.К.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Дергачі адміністративний позов ОСОБА_1 до заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Скиба Євгена Костянтиновича, третя особа ОСОБА_2 про оскарження дій, бездіяльності суб`єкта владних повноважень та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними дії та бездіяльність заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДТП капітана поліції УПП в Харківській області Скиба Євгена Костянтиновича відносно справи щодо ДТП від 22.12.2019; стягнути з відповідача моральне відшкодування у сумі 50 000 гривень.

В обґрунтування позову зазначила, що 22.12.2019 у м. Харкові на перехресті вул. Новгородська та проспекту Науки, близько 11.00 години ранку сталась ДТП. Позивач пересікала перехрестя на автомобілі Volkswagen Polo Sedan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , коли у правий бік її автомобіля ударив автомобіль Lexus, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 .

Внаслідок зіткнення автомобіль позивачки було повністю знищено і вона отримала тілесні ушкодження.

Матеріали даного ДТП були передані до обласної патрульної поліції, за адресою вул. Шевченко, 315 А в м. Харків.

28.02.2020, ознайомившись з матеріалами справи, вона зрозуміла, що капітаном поліції ОСОБА_3 було вчинено проти неї протиправне діяння, а саме допущена бездіяльність та здійснено протиправні дії при розгляді обставин даної справи.

Поліцейський ОСОБА_3 не тільки не збирав докази, але і не надав належної об`єктивної оцінки тим доказам, які були йому надані ОСОБА_1 , чим допустив бездіяльність. Також, бездіяльність допущена у тому, що він не склав протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 , не дослідив відеозапис скоєння ДТП від 22.12. 2019, не надав належної оцінки поясненням ОСОБА_2 від 22.12.2019, не призначив проведення необхідної експертизи з метою встановлення швидкості, з якою рухалась ОСОБА_2 та вирішення питання на який сигнал світлофору вона перетинала стоп-лінію, порушив право ОСОБА_1 на ознайомлення з результатами розгляду справи.

У зв`язку з бездіяльністю та протиправними діями ОСОБА_3 позивач понесла фізичні та моральні страждання.

Фізичні страждання виявилися в тому, що у позивача підвищився головний тиск, прискорилося серцебиття, почалися з новою силою після аварії головні болі та запаморочення, виникло похитування та тремор пальців і тіла. На фоні такого стану здоров`я у неї різко впав зір та повернулися болі в шийному відділі хребта, які вона раніше лікувала, та з`явились нові симптоми, яких раніше не було - болі з шиї стали віддавати в ліву руку до оніміння пальців, розхитання нервової системи. Тому вона була вимушена проходити 9 днів стаціонарного лікування. Внаслідок стаціонарного лікування змінився її образ життя, у зв`язку з чим вона понесла моральні страждання.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, повідомлений своєчасно та належним чином, 22.07.2020 надав до суду письмові пояснення, в яких просив закрити провадження у справі, бо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. Мотивує клопотання тим, що позивач намагається у порядку адміністративного судочинства надати оцінку процесуальним діям, які повинні бути дослідженні судом під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Позивач в судовому засіданні проти клопотання третьої особи заперечувала та пояснила, що оскаржує всі дії та бездіяльність, а не тільки складення протоколу; у неї з відповідачем виник публічно-правовий спір.

Відповідач в судовому засіданні клопотання третьої особи підтримав, просив закрити провадження у справі.

Суд, заслухавши пояснення позивача, відповідача, прийшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законом України.

В силу ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється у публічно-правових спорах, зокрема на спори, зокрема на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи, зокрема, про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, які встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів та ін.

Відповідно до ст. 255 КУпАП складати протокол про адміністративне правопорушення мають право уповноважені на те посадові особи, представники громадської організації чи органи громадської самодіяльності.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що спір виник у зв`язку із складенням відповідачем протоколу про адміністративне правопорушення щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності та не складенням протоколу щодо третьої особи, у зв`язку з чим суд приходить висновку, що вказаний позов не є адміністративним, оскільки відповідачем при складенні адміністративного протоколу здійснювалися не владні повноваження, а процесуальні, які повинні бути розглянуті при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, а складається уповноваженою особою за наслідками вчинення адміністративного правопорушення у порядку та випадках, встановлених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, в розумінні ст. 251 КУпАП, є доказом по справі про адміністративне правопорушення. Питання щодо правильності складення протоколу про адміністративне правопорушення, встановлення наявності чи відсутності в діяннях особи складу адміністративного правопорушення тощо належить розглядати в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. Тобто питання розгляду та надання оцінки всім доказам, в тому числі і самому протоколу про адміністративне правопорушення здійснюється під час розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення встановлює лише виявлення порушення, однак, не породжує будь-яких правових наслідків, не встановлює прав і обов`язків, а тому не може бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення та дії заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Скиба Є.К. по його складенню та по не складенню протоколу щодо третьої особи предметом оскарження бути не можуть, оскільки не підпадають під положення ст. 19 КАС України, якою визначено юрисдикцію адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ.

Складаючи протокол про адміністративне правопорушення, інспектор виконує не звичайні управлінські функції, а вчиняє процесуальні дії у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП.

З урахуванням вищевикладеного, складення протоколу за ст. 124 КУпАП не є рішенням суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, провадження у справах про адміністративне правопорушення, за яке передбачена адміністративна відповідальність, розгляд справ про адміністративне правопорушення, накладення адміністративних стягнень здійснюється у порядку, передбаченому КУпАП.

Питання розгляду та надання оцінки всім доказам, в тому числі і можливість складення протоколу про адміністративне правопорушення, здійснюється під час розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно позивачки за ст. 124 КУпАП, вже розглянуто судом, і, як вказує позивачка в судовому засіданні, на теперішній час протокол перебуває на розгляді в суді апеляційної інстанції.

Так саме і можливий протокол про адміністративне правопорушення, складений щодо третьої особи, підлягає розгляду судом за правилами КУпАП.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2019 року, прийнятій за наслідками розгляду справи № 712/7385/17 про визнання протиправними дій щодо незаконного складення протоколу про адміністративне правопорушення, вказала на те, що оскільки дії відповідачів щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення без ухвалення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності не породжують правових наслідків для особи та не порушують його права, то вони окремо від постанови суду про притягнення до адміністративної відповідальності не оскаржуються.

Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що спір у цій справі не є адміністративним, оскільки відповідачі при складенні протоколів про адміністративне правопорушення, огляд та вилучення майна здійснювали не публічно-владні управлінські функції, а процесуальні дії, оцінка яким надається під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 червня 2019 року по справі № 638/3490/18 вказує, що розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення особи до адміністративної відповідальності та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити (за наявності порушень) права особи, яка притягується до відповідальності, що не відповідає завданням адміністративного судочинства.

При цьому сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги, спрямовані на фактичне визнання його незаконним, не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

При цьому вимоги позивачки про стягнення моральної шкоди підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Аналогічний висновок міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року по справі № 638/3490/18, в якому зазначено, що оскільки позовні вимоги про визнання протиправними дій відповідачів не пов`язані з вирішенням публічно-правового спору, то висновки судів попередніх інстанцій про необхідність подання позову про відшкодування моральної шкоди в порядку цивільного судочинства є правильними.

Керуючись ст.ст. 2, 19, 238 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Скиба Євгена Костянтиновича, третя особа ОСОБА_2 про оскарження дій, бездіяльності суб`єкта владних повноважень та стягнення моральної шкоди - закрити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Дергачівський районний суд Харківської областішляхом подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлений 29.07.2020.

Суддя В. С. Овсянніков