Справа № 320/6078/20
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2020-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 серпня 2020 року м. Київ № 320/6078/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),

ВСТАНОВИВ:

до суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДФС у Київській області від 14.02.2020 № Ф-8684-56 у розмірі 13473,90 грн.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з адміністративним позов, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, оскільки.

Так, згідно із частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частина 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх справ, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до преамбули Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI цей Закон визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Згідно з частиною 1 статті 2 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску має право оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Згідно із абзацом 9 частини 4 статті 25 вказаного Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже, оскарження вимоги про сплату єдиного внеску може бути здійснено до органу доходів і зборів вищого рівня або до суду протягом 10 календарних днів з дня отримання цієї вимоги або ж дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про її винесення.

Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом, зокрема у постановах від 31.01.2019 по справі №802/983/18-а, від 17.07.2019 по справі №0740/1050/18, від 08.08.2019

по справі №480/106/19, від 12.02.2020 по справі №480/1192/19, від 19.03.2020 по справі №140/1757/19 та від 28.05.2020 по справі №200/11547/19-а.

Як слідує із позовної заяви, предметом даного позову є визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-8684-56У від 14.02.2020, при цьому з позовною заявою позивач звернувся до адміністративного суду лише 13.07.2020, тобто із пропуском десятиденного строку звернення до адміністративного суду, встановленого Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Як зазначає позивач в позовній заяві, 16 червня 2020 року здійснюючи моніторинг Єдиного реєстру боржників, йому стало відомо про наявність відкритого виконавчого провадження № 61762049, щодо стягнення коштів на користь держави за виконавчим документом виданим Головним управлінням ДПС у Київській області.

Відповідно до тверджень позивача, в цей же день він ознайомився з матеріалами виконавчого провадження № 61762049 в результаті чого йому стало відомо, що 07 квітня 2020 року Головне управління ДПС у Київській області звернулось до Бучанського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції з заявою про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 14 лютого 2020 року № Ф-8684-56У щодо стягнення з ОСОБА_1 боргу в сумі 13473,90 грн.

В обґрунтування дотримання позивачем строків на звернення до суду позивач зазначає, що 02 липня 2020 року Київським окружним адміністративним судом було задоволено його заяву про забезпечення адміністративного позову та зупинено стягнення на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДПС у Київській області від 14.02.2020 №Ф-8684-56 У на суму 13473,90 грн., до набрання законної сили судовим рішенням по справі.

Відтак позивач вважає, що останнім днем звернення з позовною заявою до суду є 13 липня 2020 року.

Суд не приймає до уваги такий доказ, оскільки за своїм змістом подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову є різними процесуальними діями, регулюються різними статтями кодексу та до їх змісту і строків законодавцем встановлено різні вимоги.

Судом встановлено, що днем, коли позивач дізнався про винесення оскаржуваної вимоги є 16 червня 2020 року, однак, до суду з вимогою про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2020 № Ф-8684-56 позивач звернувся лише 13 липня 2020 року.

Тобто з пропуском десятиденного строку на звернення до суду саме з позовною заявою, оскільки саме позовна заява є зовнішньою формою адміністративного позову в частині відображення процесуальних вимог позивача до адміністративного суду щодо задоволення та реалізації прав, свобод і законних інтересів.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних причин його пропуску із наданням суду на їх підтвердження відповідних доказів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панченко Н.Д.