Справа № 520/3111/2020
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2020-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

22 липня 2020 р. № 520/3111/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Кухар М.Д.,

при секретарі судового засідання - Говтві Д.В.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Назаренко-Хамаєвої О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (61033, м. Харків, вул. Шевченка, 315-А, ) про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №5 від 07.02.2020 в частині застосування до поліцейської взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядової поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №5 від 07.02.2020 в частині застосування до поліцейської взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядової поліції Попової ОСОБА_2 Юріївни дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани прийнято відповідачем протиправно, відтак останній підлягає скасуванню.

Позивач у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позову з посиланням на відзив на позовну заяву, який надано до матеріалів справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 12.11.2019 до керівництва управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Барибіна Сергія Сергійовича, про те, що 04.10.2019, 07.10.2019, 21.10.2019 та 22.10.2019 до УПП в Харківській області ДПП, надійшли скарги гр. ОСОБА_3 адресовані до Гарячої лінії Національної поліції України, про неприбуття працівників поліції у складі поліцейського взводу № 2 роти № 4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП рядового поліції Попової Кристини Юріївни, поліцейського взводу № 2 роти № 4 батальйону №З УПП в Харківській області ДПП старшого сержанта поліції Байрамашвілі Дато Тамазовича та інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Болотова Ігоря Миколайовича, на її повідомлення до спеціальної лінії « 102» 29.09.2019 за адресою: АДРЕСА_3. Крім цього, 18.11.2019 до УПП в Харківській області ДПП надійшла скарга пані ОСОБА_4 , адресована на Гарячу лінію МВС України, зареєстрована за нашим вх. № С-3306гл, щодо обставин проведення перевірки за її попереднім зверненням, а саме те, що вона пояснення з питань відмови від претензій до працівників УПП в Харківській області ДПП, які 29.09.2019 не прибули на її повідомлення до спеціальної лінії « 102» не писала.

З метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни допущеного, зокрема, поліцейським взводу №2 роти № 4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП рядовим поліції Поповою Кристиною Юріївною, яка 29.09.2019 під час несення служби не прибула за викликом за адресою: місто Харків, вулиця Миру, будинок 110, відповідно до частин першої - четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пункту 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України №893, пунктів 2 та 3 розділу І Положення про дисциплінарні комісії Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, прийнято наказ від 14.11.2019 року №266(а.с.59).

На підставі доповідної записки від 13.12.2019 т.в.о. начальника прийнято наказ про продовження строку проведення службового розслідування №292 від 13.01.2019(а.с.61).

За результатами розслідування складено висновок від 10.01.2020.

Згідно змісту висновку, комісією вирішено застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Наказом від 07.02.2020 №5 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у неприбутті екіпажу «Купол - 4102» 29.09.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , за викликом громадянки ОСОБА_3 щодо проведення ремонтних робіт у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_3 , що є порушенням вимог підпункту 2 пункту 2.1 розділу II та підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.1 1.2018 № 5217; пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 та пункту 5 частини 1 статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про Національну поліцію» від 28.10.2015 № 877; пунктів 2, 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 року № 2337-VIII, на підставі пункту 3 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337- VIII до поліцейського взводу №2 роти №4 батальйону №3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядового поліції Попової ОСОБА_5 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

З наказом позивач ознайомлена 17.02.2020 року, що підтверджено особистим підписом останньої (а.с.91).

Не погоджуючись з наказом ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом.

За приписами ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позов подано до суду із дотриманням строку, встановленого для справ щодо проходження публічної служби.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII.

Як визначено у ч. 1 ст. 1 вказаного Закону Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За змістом пункту шостого частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі за текстом - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до вимог п. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту поліцейський зобов`язаний бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поліцейський зобов`язаний поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; поліцейський зобов`язаний утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, що визначено у частині 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Отже, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Стаття 14 Дисциплінарного статуту визначає, зокрема, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлений Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 за №1355/32807 (далі за текстом - Порядок).

Згідно з п. 1 розділу II Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Згідно зі ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 1, 3-5 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби. За відсутності на службі без поважних причин поліцейського, до якого застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади чи звільнення із служби в поліції, таке дисциплінарне стягнення виконується, а витяги з наказів про застосування та виконання дисциплінарного стягнення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. У такому разі днем ознайомлення поліцейського із зазначеними наказами є дата, зазначена в поштовому повідомленні про вручення їх поліцейському, до якого застосовано дисциплінарне стягнення, або повнолітньому члену сім`ї такого поліцейського.

Судом встановлено, що 12.11.2019 до керівництва УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Барибіна Сергія Сергійовича, про те, що 04.10.2019, 07.10.2019, 21.10.2019 та 22.10.2019 до УПП в Харківській області ДПП надійшли скарги громадянки ОСОБА_3 , про неприбуття працівників поліції на її повідомлення до спеціальної лінії « 102» 29.09.2019 за адресою: АДРЕСА_3 .

Крім цього, 18.11.2019 до УПП в Харківській області ДПП надійшла скарга пані ОСОБА_4 , адресована на Гарячу лінію МВС України, зареєстрована за нашим вх. № С-ЗЗ0бгл, щодо обставин проведення перевірки за її попереднім зверненням, за яким заявниця зазначила, що пояснення з питань відмови від претензій до працівників УПП в Харківській області ДПП, які 29.09.2019 не прибули на її повідомлення до спеціальної лінії « 102», вона не писала.

З доповідної записки старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Барибіна С.С., встановлено, що в ході дослідження відомостей наявних у вкладці «Геопортал України» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» отримано інформацію про те, що 11 год. 43 хв. 29.09.2019 до спеціальної лінії « 102» надійшло повідомлення про подію «Ремонтні роботи» за адресою: АДРЕСА_2 від ОСОБА_3 . На відпрацювання вказаного завдання направлено екіпаж «Купол-4102» у складі поліцейського взводу № 2 роти № 4 батальйону № З УПП в Харківській області ДПП рядового поліції Попової Кристини Юріївни, поліцейського взводу № 2 роти № 4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старшого сержанта поліції Байрамашвілі Дато Тамазовича та інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДГТГТ лейтенанта поліції Болотова Ігоря Миколайовича. Повідомлення вищезазначеному екіпажу направлено 29.09.2019 о 11 год. 44 хв., відмітка про прийняття зазначена о 11 год. 44 хв., о 11 год. 54 хв. екіпаж прибув на місце події, а о 12 год. 43 хв. зазначив про виконання даного завдання, склавши електронний рапорт дослівного змісту: «Прибувши за вказаною адресою виявлено заявника який повідомив, що сусіди порушують тишу, але в квартирах 56 та 50 за даною адресою правопорушень не виявлено, власники даних квартир повідомили що ремонтні роботи проводять у встановленому законом порядку. Заяв та пояснень не надходило письмової відповіді не потребує».

Також, о 13 год. 34 хв. 29.09.2019 від громадянки ОСОБА_3 до спеціальної лінії « 102» надійшло повідомлення про подію «Ремонтні роботи» за адресою: АДРЕСА_2 . Опрацювання вищевказаного повідомлення також доручено екіпажу «Купол-4102», який о 13 год. 36 хв. 29.09.2019 прийняв повідомлення, о 14 год. 15 хв. прибув на місце, о 14 год. 20 хв. поставив відмітку про виконання, склавши електронний рапорт дослівного змісту: «Прибувши на місце виклику правопорушення не виявлено заяв та пояснень не надходило. У заявниці присутні ознаки психічного розладу в квартирах ніякого шуму не виявлено ремонтні роботи не проводяться в кв. 50 грається маленька АДРЕСА_4 сусіди сплять, фото завантажити не вдалось з технічних причин». До картки вищевказаного повідомлення оператором спеціального лінії « 102» приєднано повідомлення про подію «Інші скарги на поліцейських», за яким ОСОБА_3 скаржиться на те, що їй зателефонував патруль та відмовився приїздити.

Відеофіксація подій за допомогою нагрудного відеореєстратора працівниками УПП в Харківській області ДПП, під час опрацювання другого повідомлення громадянки ОСОБА_3 не проводилась. Вивченням даних, наявних у системі ІПНП встановлено, що екіпаж «Купол-4102» під час опрацювання другого повідомлення заявниці на місце події не прибув та знаходився на відстані близько 1600 метрів від адреси: АДРЕСА_3.

Відслідкувавши трекінг переміщення екіпажу «Купол-4102» за допомогою номеру планшетного пристрою - 00145С91Е9АВ6А7 у системі ІПНП встановлено, що 29.09.2019 о 14 год. 17 хв. вказаний екіпаж знаходився не за місцем відпрацювання виклику за адресою: АДРЕСА_2 , а поблизу будинку № 3 по вул. Роганській у м. Харкові.

Згідно трекінгу встановлено, що екіпаж «Купол-4102» у проміжок часу з 14 год. 17 хв. до 14 год. 35 хв. не їхав в бік вулиці Миру та не знаходився на відпрацюванні виклику. Згідно відомостей, зазначених в інтернет-ресурсі за посиланням https://www.google.com.ua/maps від вулиці Роганської, 3 до вул. Миру, 110 близько 1,9 кілометрів.

Доказів некоректного функціонування планшету матеріали справи не містять.

Доказів надання рапортів щодо некоректної роботи планшету 29.09.2019 позивачем не надано, судом не встановлено.

Частиною першою статті 182 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що порушення вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів щодо захисту населення від шкідливого впливу шуму чи правил додержання тиші в населених пунктах і громадських місцях - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від п`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і накладення штрафу на посадових осіб та громадян - суб`єктів господарської діяльності - від п`ятнадцяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Стаття 24 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» регламентує захист населення від шкідливого впливу шуму, неіонізуючих випромінювань та інших фізичних факторів. Частина 4 вказаної статті Закону передбачає, що проведення на захищених об`єктах ремонтних робіт, що супроводжуються шумом, забороняється у робочі дні з двадцять першої до восьмої години, а у святкові та неробочі дні - цілодобово. Власник або орендар приміщень, у яких передбачається проведення ремонтних робіт, зобов`язаний повідомити мешканців прилеглих квартир про початок зазначених робіт. За згодою мешканців усіх прилеглих квартир ремонтні та будівельні роботи можуть проводитися також у святкові та неробочі дні. Шум, що утворюється під час проведення будівельних робіт, не повинен перевищувати санітарних норм цілодобово.

Частиною другою статті 67 Кодексу законів про працю визначено, що загальним вихідним днем є неділя.

Враховуючи ту обставину, що 29.09.2019 був вихідним днем, проведення ремонтних робіт в який без згоди мешканців прилеглих квартир є забороненим.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.

Отже, закон прямо покладає на поліцейського обов`язок з реагування як на кримінальні правопорушення або адміністративні правопорушення, так і на події.

Відтак, доводи позивача про те, що здійснення ремонтних робіт з порушенням порядку відносено до адміністративного правопорушення, тоді як поліція не має реагувати на будь-яку подію є безпідставними.

Щодо посилання позивача на те, що у оскаржуваному наказі відсутні докази, які підтверджують перебування у складі екіпажу, суд зазначає, що відповідачем надано до матеріалів адміністративної справи копію дислокації сил та засобів управління патрульної поліції, згідно якої позивач разом з перебувала у спірний період у складі екіпажу разом з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Згідно роздавальної відомості відеореєстраторів та рацій №7201 від 29.09.2019, ОСОБА_1 нагрудний відеореєстратор не отримувала та не здійснювала відеофіксацію під час виконання службових обов`язків, що є порушенням вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року № 1026.

Відповідно до п. 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року №1026, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Крім того, обґрунтування ОСОБА_1 , що вона має найнижчу посаду і звання зі складу екіпажу, відтак не могла нести відповідальність за дії всього екіпажу, слід вказати, що в силу вимог ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог, таким чином суд розглядає справу саме в межах законності прийняття наказу №5 від 07.02.2020 в частині застосування до поліцейської взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядової поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

До того ж, у відповідності до ч. 2, 3 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.

Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно наведених вище норм Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, у суду є підстави вважати, що позивач своїми діями, які встановлені, зафіксовані матеріалами службового розслідування, дискредитував діяльність поліції, що вказує на підрив її авторитету у суспільстві, грубо порушив вимоги вищевказаних Законів та нормативних актів.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям <…> (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

При вирішенні цього спору суд також враховує той факт, що вид дисциплінарного стягнення, який було застосовано до позивача визначений п.2 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ та він не є найбільш суворим із тих, що визначені цією нормою.

Враховуючи доведеність вини позивача, беручи до уваги склад дисциплінарного проступку та вид застосованого дисциплінарного стягнення, суд вважає дії відповідача в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейської взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядової поліції Попової Кристини Юріївни правомірними, отже наказ прийнято на підставі та у межах наданих відповідачу повноважень, у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, а тому підстави для задоволення позовної заяви відсутні.

Європейський Суд з прав людини у рішення від 18.07.2006 р. у справі "Проніна проти України" зазначив, що: "п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень." (пункт 23).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності з ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 6-9, 139, 242- 246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (61033, м. Харків, вул. Шевченка, 315-А, ) про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Скарга може бути подана у порядку ч.1 ст.297 КАС України безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 27 липня 2020 року.

Суддя Кухар М.Д.