Справа № 440/386/20
Суддя: Н.Ю. Алєксєєва
Дата ухвалення: 2020-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/386/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Алєксєєвої Н.Ю.,

за участю:

секретаря судового засідання - Панькіної А.С.,

представника позивача - Сидоренко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И В:

23 січня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання протиправним та скасування припису від 23.10.2019 №117 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що дії посадових осіб відповідача щодо проведення відносно неї заходу державного нагляду (контролю) не відповідають вимогам Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", порушили право позивача бути присутнім під час проведення перевірки, надавати пояснення та додаткові документи, а саму позапланову перевірку було проведено не на об`єкті перевірки, а у невстановленому місці, що також не відповідає вимогам Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Внаслідок цього перевірка була здійснена без додержання вимог законності, неупередженості та об`єктивності. У зв`язку з цим складений акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.10.2019 має відомості, які не відповідають дійсності, а складений на його підставі припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за №117 від 23.10.2019 є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 27.01.2020 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 11.03.2020 року.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив у задоволенні позову відмовити, оскільки під час проведення перевірки було виявлено порушення у сфері містобудування, за яке правомірно прийнято припис.

Ухвалою суду від 02.04.2020 продовжено строк підготовчого провадження у справі №440/386/20 до 10 травня 2020 року.

Ухвалою від 29.04.2020 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги з підстав, наведених у позовній заяві, та просила їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання явку уповноваженого представника не забезпечив, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали позовної заяви, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.

16.10.2018 Департаментом проведено позапланову перевірку на об`єкті "Виконання будівельних робіт на даху багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 ". За результатами перевірки, встановлено, що на даху багатоквартирного житлового будинку виконувались будівельні роботи з реконструкції даху з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, та інженерні системи загального користування без документу, який дає право на початок виконання будівельних робіт та без належно затвердженої проектної документації, чим порушено статтю 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та статтю 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до ст. 376 Цивільного кодексу України вищезазначене будівництво вважається самочинним. На час перевірки (16.10.2018) суб`єктів містобудування встановити не вдалось.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553, з метою притягнення винних осіб до відповідальності за порушення в сфері містобудівної діяльності, Департаментом було направлено матеріали позапланової перевірки до ГУНП у Полтавській області для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Листом Полтавського відділу поліції ГУНП у Полтавській області з вх.№1016-1.30/1/2668 від 28.11.2018 повідомлено, що суб`єктами містобудування являються гр. ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_2 (адреса проживання: АДРЕСА_3 .

В період з 09.10.2019 по 23.10.2019 посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Полтавській області на підставі наказу №174П від 07.10.2019 та направлення на проведення перевірки №372 від 08.10.2019 проведена позапланова перевірка дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва: "Реконструкція частини приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 ".

Перевірка проводилась на підставі звернень мешканців багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 щодо проведення реконструкції горища під житлові приміщення (хостел) з об`єднанням з квартирами АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

За результатами перевірки відповідачем було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.10.2019 №23102019. Згідно акту під час проведення позапланової перевірки встановлено, що на частині горища багатоквартирного житлового будинку (над квартирами третього під`їзду) проведено наступні будівельні роботи з реконструкції:

- заміна несучих конструкцій даху (балок, стійок, підкосів, крокв, обрешітки тощо);

- заміна покрівлі з втручанням в несучі конструкції даху;

- влаштування внутрішніх систем опалення, вентиляції, водопостачання, водовідведення, силових та слабострумкових систем тощо;

- влаштовано шість слухових вікон, шляхом втручання в несучі та огороджувальні конструкції будівлі, та в результаті чого змінено зовнішню конфігурацію даху;

- роботи по утепленню горища тощо.

В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів відомості щодо даного об`єкта - відсутні.

Інформацію щодо суб`єктів містобудування правоохоронними органами під час перевірки підтверджено.

Відповідно до розрахунку класу наслідків (відповідальності) об`єкт: «Реконструкція частини приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку- по АДРЕСА_1 » відноситься до СС2.

Таким чином, за результатами перевірки встановлено, що суб`єктом містобудування (замовником) - гр. ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з реконструкції частини приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, що є порушенням частини першої статті 37 Закону України «Про. регулювання містобудівної діяльності» та пункту 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт від 13.04.2011 №466.

Відповідно до статті 376 Цивільного Кодексу України дане будівництво вважається самочинним. При цьому, перебудова об`єкту з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, є неможливою в зв`язку із відсутністю проекту та скаргами мешканців будинку АДРЕСА_1 .

Наслідком такої перевірки стало винесення 23.10.2019 припису №117 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагав привести самочинно реконструйовану частину приміщення над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 та змінену зовнішню конфігурацію даху цього будинку до попереднього стану, який був до початку виконання будівельних робіт з вищевказаної самочинної реконструкції об`єкту будівництва.

Не погоджуючись з приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.10.2019 №117, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку позовним вимогам позивача, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V).

Приписами частин 4 та 5 статті 2 Закону №877-V визначено, що, зокрема, заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації. Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Такі ж норми містяться у Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі Порядок №553), де передбачено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 Прикінцеві положення Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

З огляду на зазначені приписи, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за наявності підстав виключно у встановленому Законом №877-V порядку, з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені у Законі України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі-Закон №3038-VI).

Статтею 41 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

За змістом частини 3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Зокрема, частиною 3 статті 6 Закону №3038-VІ визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Підпунктом 1 пункту 91 Прикінцевих положень Закону №3038-VI передбачено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. № 294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 408), (далі-Положення №294) Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до підпунктів 3 та пункту 4 Положення №294 Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань видає обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; складає акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону.

Пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Правовий статус Департаменту ДАБІ у Полтавській області визначено положенням про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, що затверджене наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №931 від 12.06.2017 (далі-Положення №931).

У відповідності до Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, затвердженого наказом Держархбудінспекції України 12.06.2017 № 931, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Основними завданнями територіального органу є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території Полтавської області, а саме: здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; Територіальний орган відповідно до покладених на нього завдань проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації, через головних інспекторів будівельного нагляду.

Отже, Департамент ДАБІ у Полтавській області є територіальним органом, а тому наділений повноваженнями Держархбудінспекції щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Таким чином, однією із підстав для проведення позапланової перевірки визначено звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Аналогічні підстави для проведення позапланової перевірки визначені у Законі України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до ст. 4 "Про регулювання містобудівної діяльності" об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» під реконструкцією розуміється перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Визначення поняття будівельних робіт наведене у постанові Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 №466 (далі - Порядок №466), якою затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 2 Порядку №466 будівельними роботами є роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

У відповідності до ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

При цьому, ч.1, ч.2 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Крім того, у відповідності до абз. 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт -щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Таким чином, в разі здійснення реконструкції раніше введеного в експлуатацію об`єкта, експлуатація та використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми наслідками (СС2), необхідно отримати дозвіл на виконання будівельних робіт органу державного архітектурно-будівельного контролю.

В порушення вищевказаних вимог суб`єктом містобудування ОСОБА_3 -Карташовою О.О. здійснено виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), а саме: проведено реконструкцію частини приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 .

У відповідності до ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. При цьому, проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Натомість, в порушення вищевказаних норм, на об`єкті будівництва "Реконструкція частини приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 " відсутня відповідно затверджена проектна документація.

Відсутність документу, що дає право на виконання будівельних робіт та належно затвердженої проектної документації є самочинним будівництвом відповідно до ст.376 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 38 Закону № 3038-VII у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Судом встановлено, що позивач згідний з тим, що будівництво на об`єкті "Реконструкція частини приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 " проводилося без дозволу на виконання будівельних робіт. Жодного заперечення з боку позивача щодо факту виконання самочинної забудови приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку не наведено.

З огляду на те, що в ході перевірки позивача виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відповідачем відповідно до ст. 41 Закону №3038-VI, п. 17 Порядку №553 видано припис №117 від 23.10.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис №117 від 23.10.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та постанова №51 від 30.11.2018 у справі про адміністративне правопорушення винесені на підставі, у межах повноважень, та у спосіб, визначений законом.

Стосовно доводів позивача про порушення відповідачем строків проведення заходу державного нагляду (контролю), суд зазначає таке.

У абз. 10 п.7 Порядку №553 встановлено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

У направленні для проведення позапланового заходу від 08.10.2019 № 372 зазначено строк його дії з 09.10.2019 року по 23.10.2019 року.

Згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 10 січня 2019 року № 7-р, враховуючи положення статті 73 Кодексу законів про працю України, у 2019 році на підприємствах, в установах, організаціях рекомендовано не проводити роботу у такі святкові дні і дні релігійних свят, зокрема, 14 жовтня - День захисника України (понеділок).

Відповідно до статті 67 КЗпП України, у випадку, коли святковий або неробочий день (стаття 73) збігається з вихідним днем, вихідний день переноситься на наступний після святкового або неробочого.

Згідно табелю робочого часу Департаменту, 14.10.2019 (понеділок) був неробочим днем, а тому останнім 10-м робочим днем проведення позапланової перевірки є 23.10.2019 року.

Щодо посилання позивача на ту обставину, що перевірку відповідачем проведено за його відсутності та відсутність фактичного допуску до об`єкта перевірки - квартири АДРЕСА_5 , суд нугалошує, що перевірка проводилась на підставі звернення мешканців багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 щодо проведення реконструкції горища, співвласниками якого є мешканці даного будинку.

В акті перевірки від 23.10.2019 зазначено назву та місцезнаходження об`єкта будівництва, а саме: "Реконструкція частини приміщення горищного простору зі зміною зовнішньої конфігурації даху над квартирами третього під`їзду багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 ".

При цьому позапланова перевірка проводилася за участі співвласників горища житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Суд зазначає, що процедурні порушення при перевірці не можуть бути підставою для звільнення від відповідальності за доведене правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про що встановлено в ході розгляду справи.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частинами першою-третьою статі 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а вимоги такими, у задоволенні яких необхідно відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову розподіл судових відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства не здійснюється.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (вул.Гоголя, 25, к. 62, м. Полтава, Полтавська область, 36011) про визнання протиправним та скасування припису відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 28 липня 2020 року.

Суддя Н.Ю. Алєксєєва