Справа № 360/2799/20
Суддя: Т.В. Смішлива
Дата ухвалення: 2020-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 липня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/2799/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Смішлива Т.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправними та скасувати вимоги про сплату боргу (недоїмки) та рішень,

ВСТАНОВИВ:

22.07.2020 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі - представник позивача) інтересів ОСОБА_2 (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Луганській області (далі - відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) № від 28.11.2017 на суму 80886,62 грн;

- визнати протиправним та скасувати рішення № від 28.11.2017 на суму 12501,39 грн;

- визнати протиправним та скасувати рішення № від 28.11.2017 на суму 170,00 грн.

Розглянувши матеріали позову, суд дійшов такого.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частиною першої статті 3 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір, зокрема, справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Станом на 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 грн.

Позивачем заявлено три самостійні вимоги майнового характеру за подання яких позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 2522,40 грн (840,80 грн за кожну вимогу).

Позивачем за подання позову сплачено судовий збір в сумі 936,00 грн.

Тобто, позивачу необхідно доплатити судовий збір в сумі 1586,40 грн (2522,40 грн - 936,00 грн).

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом подання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1586,40 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у м. Сєвєродон./Луг.окр.адм.суд/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37944909, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA4012080, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Згідно з частинами першою та другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Дія Закону України «Про збір та облік внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI) поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

Згідно з абзацами 4, 5, 6 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI).

Відповідно до абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Положення абзацу 5 частини 4 статті 25 Закону № 2464-VI передбачають наступні способи оскарження вимоги: адміністративний або судовий порядок.

Відповідно до пункту 3 частини 11 статті 25 Закону № 2464-VI за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків зазначеної суми за кожний повний або неповний звітний період, за який донараховано таку суму, але не більш як 50 відсотків суми донарахованого єдиного внеску.

Згідно з пунктом 7 частини 11 статті 25 Закону № 2464-VI за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої цим Законом, податковим органом здійснюється накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожне таке неподання, несвоєчасне подання або подання не за встановленою формою.

Абзацом 2 частини 14 статті 25 Закону № 2464-VI, встановлено, що суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки податкових органів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до податкового органу вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це податкового органу, яким прийнято це рішення.

Позивачем подано позов про визнання протиправними, та скасування спірних рішень, тобто з урахуванням наведених норм, позивач має право в десятиденний строк звернутись до суду щодо їх оскарження.

Зі змісту заяви про поновлення строку звернення до суду та доданих до позову документів встановлено, що строку звернення до адміністративного суду розпочався після фактичного отримання позивачем оскаржуваних рішень, і сплив наприкінці 2017 року, що не заперечується позивачем.

Рішенням адміністративного суду Луганської області від 23.05.2018 у справі № 812/111/18 відмовлено у повному обсязі з урахування преюдиційної обставини щодо визнання протиправним та скасування наказу від 26.05.2017 № 322 про проведення позапланової документальної невиїзної перевірки та визнання протиправними дій з проведення позапланової документальної невиїзної перевірки на підставі наказу від 26.05.2017 № 322 (рішення по справі справа № 812/821/17 від 26.05.2017).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01.04.2019 у справі № 752/21365/16-к скасовано ухвалу суду слідчого судді Голосіївського районного суду в м. Києві від 20.12.2016 на підставі якої проведено позапланову документальну невиїзну перевірку.

26.04.2019 позивач подав заяву про перегляд постанови у справі № 812/821/17 від 26.05.2017 за нововиявленими обставинами. Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 16 травня 2019 року у задоволенні заяви відмовлено. Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 25.06.2019 у справі № 812/821/17 провадження зупинено.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що наприкінці 2017 року позивачу стало відомо про порушення її прав, та з квітня 2019 року позивачу достеменно стало відомо всі нові обставини, на які вона посилається у позові як на такі, що порушують її права.

Суд зазначає, що позивач через представника в порушення десятиденний строк звернувся до суду з позовом лише 22.07.2020, тобто більш ніж через 1 рік.

Посилання позивача на поважну причину щодо пропуску строку звернення до суду, а саме на постанову Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18, суд вважає безпідставним, оскільки обставини вказаної справи не стосується спірних рішень.

Посилання представника позивача на пункт 3 Прикінцевих положень КАС України запобігання щодо поширення коронавірусної хвороби (СОVID-19), суд вважає необґрунтованим, оскільки десятиденний строк звернення до суду минув до впровадження карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суд звертає увагу позивача на те, що статтею 25 Закону № 2464-VI, передбачено десятиденний строк на оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки), як з моменту отримання спірної вимоги, так і з моменту отримання рішення про результати розгляду скарги.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі № 480/106/19.

З урахуванням викладеного, судом встановлено, що позивач звернувся до суду з адміністративним позовом з пропуском десятиденного строку звернення до суду.

Представником позивача не надано доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Для усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших обставин та з документальним підтвердженням поважності пропуску строку.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправними та скасувати вимоги про сплату боргу (недоїмки) та рішень залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з дати отримання даної ухвали, усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1586,40 грн;

- документального підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута особі, яка її подала, та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяТ.В. Смішлива