Справа № 420/6843/20
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2020-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6843/20
УХВАЛА

29 липня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Токмілова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Одеської міської ради та Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради, за участі третіх осіб: Одеського ордена Знак Пошани заводу продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю завод Продмаш, ТОВ «Темп плюс Сервіс», ТОВ «Темп- плюс +» про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

24.07.2020 р. до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеської міської ради та Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради, за участі третіх осіб: Одеського ордена Знак Пошани заводу продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю завод Продмаш, ТОВ «Темп плюс Сервіс», ТОВ «Темп- плюс +», в якому позивач просить:

- визнати незаконним та скасувати Рішення виконавчого комітету Суворовської районної Ради народних депутатів №234 від 19.04.1991 р. Про правову реєстрацію в ОМБТІ будинків заводу Продмаш.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.49 КАС України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

Позивач зазначає у якості третіх осіб Одеський ордена Знак Пошани завод продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю завод Продмаш, ТОВ «Темп плюс Сервіс», ТОВ «Темп- плюс +», однак не зазначає на боці кого та з якими вимогами виступає вказані учасники процесу.

Також позивач не наводить жодного обґрунтування того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки вказаного учасника.

На підставі зазначеного, у відповідності до ст.49 КАС України позивачу необхідно зазначити на боці кого та з якими вимогами виступає Одеський ордена Знак Пошани завод продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю завод Продмаш, ТОВ «Темп плюс Сервіс», ТОВ «Темп- плюс +» із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач у якості відповідачів зазначає Одеську міську раду та Суворовську районну адміністрацію Одеської міської ради при цьому, з заявленої позивачем вимоги не зазначено до кого саме з відповідачів пред`явлена позовна вимога.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог або суб`єктний склад відповідачів.

Так позивач зазначає, що підставою виникнення спірних правовідносин є рішення виконавчого комітету Суворовської районної Ради народних депутатів №234 від 19.04.1991 р.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме : забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії).

Приписами ч. 2 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У цій статті містяться терміни дізналася та повинна була дізнатися, що дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Як вбачається із поданого адміністративного позову предметом розгляду у вказаній справі є рішення виконавчого комітету Суворовської районної Ради народних депутатів №234 від 19.04.1991 р.

Отже, днем виникнення підстав для звернення до суду є квітень 1991 р.

Адміністративний позов зареєстрований 24.07.2020 р. за вхід. № 6784/20, з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, а саме 29 років.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду із зазначеним позовом та суд зазначає про необхідність надання заяви про поновлення строку для звернення до суду із зазначеним позовом та докази поважності причин його пропуску.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАСУ), у цій статті містяться терміни дізналася та повинна була дізнатися, що дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач на протязі більше 3 років не знав про порушення свого права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

В ухвалі від 22.01.2019 року по справі №360/2999/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку про необхідність доведення позивачем та надання допустимих доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

Крім цього, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена така ж позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.

Частиною другої статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі № 907/50/16, зокрема вказав, що Позивна давність не є інститутом процесуального права і не може бути відновлена. Позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Крім того в поданому адміністративному позові зазначається представник позивачів Хайнак В.Д. (адвокат), що підтверджується ордером серії ОД № 411590 від 20.07.2020 року.

З огляду на вказане суддя вважає за необхідне наголосити що, представник позивача (адвокат) має достатній професійний досвід, значну юридичну обізнаність, досвід правотлумачення та правозастосування, а тому повинен бути обізнаний про встановлені приписами ст. ст. 160, 161 КАСУ вимоги до позовної заяви.

Вказана правова позиція щодо обізнаності юриста із вимогами процесуального законодавства висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.08.2019 року по справі № 9901/118/19.

Згідно даних бази автоматизованої системи документообігу Одеського окружного адміністративного суду встановлено, що 09.06.2020 року адвокатом Хайнаком В.Д. подано позов з аналогічними позовними вимогами (справа №420/4906/20, суддя Потоцька Н.В.)

Статтею 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також ст.45 КАС України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.2 ст.45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду уточненої позовної заяви відповідно до приписів ст. 160, 161 КАС України, а також клопотання про поновлення строку звернення та доказів поважності пропуску строку звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 256, 256, 294 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради та Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради, за участі третіх осіб: Одеського ордена Знак Пошани заводу продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю завод Продмаш, ТОВ «Темп плюс Сервіс», ТОВ «Темп- плюс +» про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без руху.

Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Токмілова