Справа № 340/2819/20
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 липня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/2819/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування матеріальної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

1. Визнати бездіяльність ГУ ДПС у Кіровоградській області протиправною щодо:

1.1 не відображення надбавки за особливі умови праці в індивідуальних відомостях Пенсійного фонду України про застраховану особу (форми ОК-5, ОК-7);

1.2 не нарахування та не виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні по 23 серпня 2019 року (день фактичного виконання рішення суду першої інстанції від 18.04.2018 року).

2. Зобов`язати ГУ ДПС у Кіровоградській області припинити протиправну бездіяльність та вчинити певні дії, в тому числі:

2.1. відобразити нараховані йому надбавки за особливі умови праці в індивідуальних відомостях Пенсійного фонду України про застраховану особу (форми ОК-5, ОК-7);

2.2. нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по 23 серпня 2019 року (день фактичного виконання рішення суду першої інстанції від 18.04.2018 року по справі №П/811/2284/17).

3. Відшкодувати йому матеріальну шкоду, завдану незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади.

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до вимог п.п.3, 4, 5, 8 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивачем в порушення зазначених вимог КАС України, не зазначено ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується. До того ж, позивач просить відшкодувати матеріальну шкоду, при цьому не зазначає в чому полягає така шкода, її розмір.

Крім того, суддя зауважує, щодо вимоги про визнання бездіяльності відповідача щодо не відображення надбавки за особливі умови праці в індивідуальних відомостях Пенсійного фонду України про застраховану особу (форми ОК-5, ОК-7), вказані відомості вносяться органами Пенсійного фонду України до Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, індивідуальні відомості про застраховану особу на підставі відомостей, які подаються страхувальниками застрахованої особи, відомостей за звітний місяць.

Отже, враховуючи наведене позивачу необхідно уточнити коло учасників справи та зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до частин 1, 4 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивачем не долучено копії доданих до позовної заяви документів для відповідача. До того ж, на підтвердження обставин, викладених у позові, та позовних вимогах, позивачем не долучено жодного доказу, зокрема, індивідуальні відомості про застраховану особу - ОСОБА_1 (форми ОК-5, ОК-7) та докази, що відомості про надбавки за особливі умови праці не подано відповідачем як страхувальником позивача до органів Пенсійного фонду України.

Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду та визнання поважними причини пропуску такого строку. В обґрунтування якого посилається на те, що на його картковий рахунок були зараховані кошти в сумі 79260 грн. на виконання рішення суду від 18.04.2018 по справі №П/811/2284/17. Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.10.2019 по справі №П/811/2284/17 задоволено частково заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. 27.04.2020 ним отримано копію ухвали Верховного Суду від 15.04.2020 про відмову у відкритті касаційного провадження у справі №П/811/2284/17. Тому на його думку, строк для подання адміністративного позову пропущено з поважних причин.

Суддя, розглянувши вказане клопотання позивача, дійшов висновку про відмову в його задоволенні з таких підстав.

Суддею, встановлено, що додатковим рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.05.2018 року по справі №П/811/2284/17 стягнуто з Олександрійської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 19.04.2016 року по 18.04.2018 року в розмірі 79260 грн.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.12.2018 додаткове рішення суду від 18 травня 2018 року залишено без змін.

Отже, вказане судове рішення набрало законної сили 20.12.2018 року та 23.08.2019 на картковий рахунок позивача перераховано кошти в сумі 79260 грн.

Крім того, рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.10.2019 заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.05.2020 по справі №П/811/2284/17 задоволено частково. Проте, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.02.2020 рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.10.2019 скасовано, заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.05.2020 залишено без задоволення. Додаткове рішення від 18.05.2018 залишено без змін.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КА України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 233 КЗпП України встановлено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Отже, строк звернення до суду з вимогою про не відображення надбавки за особливі умови праці в індивідуальних відомостях та те, що така надбавка повинна бути відображена, розпочався з 20.12.2018 року та сплинув 20.06.2019 року.

Щодо середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, то суд зазначає, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 19.04.2016 по 18.04.2018 - стягнуто на підставі рішення суду від 18.05.2018. Тобто 23.08.2019 на виконання рішення суду по справі №П/811/2284/17 позивачу перераховано кошти. Отже строк звернення до суду із вказаною з вимогою розпочався з 23.08.2019 та сплинув 23.11.2019.

Позовна заява подана до суду 20.07.2020 року, тобто з пропуском строку звернення до суду щодо усіх позовних вимог, а позивачем не наведено належного обґрунтування поважних причин, які дають підстави для поновлення строку звернення до суду.

До того ж, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зважаючи на подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду та обставини викладені в ній, суд вважає, що наведені підстави є неповажними, оскільки позивачем не наведено жодних підстав які б давали суду змогу встановити, що позивач не міг звернутися до суду у встановлені законом строки і ці обставини виникли з непереборних обставин, які не залежали від нього.

Таким чином, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору у відповідності до п.13 ч.2 ст.3 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.13 ч.2 ст.3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Положеннями частини 2 статті 4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн. та майнового характеру, який подано фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2020 року становить 2102 грн.

За правилами ст.9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зі змісту позову вбачається, що позивач не підпадає під визначення наведені у п.13 ч.2 ст.3 Закону України "Про судовий збір" та позивачем заявлено дві основні вимоги немайнового характеру і та дві похідні вимоги, а також вимогу майнового характеру - стягнення матеріальної шкоди.

Відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 1681,60 грн., а також 1% ціни позову (суми відшкодування), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та надати відповідні докази до суду.

Відповідно до частин 1, 10 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування матеріальної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина