Справа № 580/764/20
Суддя: П.Г. Паламар
Дата ухвалення: 2020-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року справа № 580/764/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Паламаря П.Г.,

за участю секретаря Трегулова Б.Л.,

представника позивача -Вовка А.І.(за ордером),

представника відповідачів - Желізняк Ю.В. (за посадою),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 ) з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, 57) в якому просить:

-визнати протиправним висновок ГУ НП в Черкаській області від 27.01.2020 року, що був складений за результатами службового розслідування за протоколом наради керівництва НПУ від 26.12.2019 року №30, в частині його п. 7, у відповідності до якого - за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог п. 2 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 2 ч. 3 ст. 1, ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1,2 ч. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 3.10, 17.3, 18.5 функціональних обов`язків заступника начальника ГУНП, визначених Розподілом функціональних обов`язків між керівництвом Головного управління Національної поліції в Черкаській області, затвердженого наказом ГУНП в Черкаській області від 15.04.2019 № 920 (зі змінами), п. 5 Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученою майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності заступник начальника ГУНП в Черкаській області підполковник поліції ОСОБА_1 у вигляді догани;

-визнати протиправним та скасувати п. 6 наказу ГУНП в Черкаській області від 27.01.2020 року №233, яким заступнику начальника ГУНП в Черкаській області підполковнику поліції - ОСОБА_1 оголошено догану.

01.06.2020 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

16.07.2020 ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання щодо закриття провадження в частині позовних вимог щодо оскарження висновку ГУ НП в Черкаській області від 27.01.2020року.

Позов мотивовано тим, що під час проведення службового розслідування, яким встановлено численні дисциплінарні порушення, що були допущені посадовими особами Уманського. Маньківського та Черкаського відділів поліції, а позивача протиправно притягнули до відповідальності, оскільки належну відповідальність повинні нести безпосередні та прямі керівники, яким підпорядковуються вказані відділи поліції, а не заступник начальника ГУНП в Черкаській обласні - ОСОБА_1 , який координує та контролює діяльність управління кадрового забезпечення ГУ НП в Черкаській області. Позивач зазначив, що у відповідності до своїх функціональних обов`язків належним чином контролює та координує діяльність відділів поліції. При цьому вказав, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена. Вказав, що при проведенні службового розслідування дисциплінарною комісією була порушена процедура її проведення, оскільки службовим розслідуванням не встановлено винних осіб, а тому позов підлягає до задоволення.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні щодо задоволення адміністративного позову заперечував з підстав викладених у відзиві, зокрема зазначив, що 03.01.2020 ГУ НП в Черкаській області відповідно до ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту наказом № 12 призначено службове розслідування за протоколом наради керівництва Національної поліції від 26.12.2019 № 30 щодо недоліків службової діяльності ГУНП в Черкаській області, виявлених мобільними групами Національної поліції України. Службовим розслідуванням зокрема встановлено вчинення заступником начальника ГУ НП у Черкаській області підполковником поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразилось у не здійсненні останнім своїх функціональних обов`язків та завдань (контроль, організація, координація та оцінка діяльності) управлінь кадрового забезпечення та центру забезпечення. Наголошено, що позивачем неефективно приймались управлінські рішення, крім постановки завдань інших форм управління (керування) не забезпечено: не узагальнювались результати, не відслідковувалось виконання поставлених завдань, не здійснювались заходи впливу та не було ініційовано питання про вжиття до дисциплінарних заходів реагування. Посилання позивача, що з метою координації діяльності УКЗ ГУНП позивачем відряджалися поліцейські для підвищення кваліфікації безпідставні та необгрунтовані, оскільки відповідно до п.7 ч.1 статті 22 ЗУ «Про Національну поліцію» саме керівник поліції підписує накази поліції, тобто є виключною компетенцією начальника ГУ НП.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив таке.

ОСОБА_1 наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 20.11.2017 за №312 о/с призначений заступником начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 21.11.2017.

03.01.2020 наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області №12 «Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування за протоколом наради керівництва Національної поліції від 26.12.2019 №30 щодо недоліків службової діяльності ГУ НП в Черкаській області, виявлених мобільними групами НП України.

Згідно доповідної записки Голові НП України «Про результати відпрацювання окремих ГУ НП та їх відокремлених підрозділів» в відокремлених підрозділах ГУ НП в Черкаській області при перевірці організації роботи мають місце ігнорування або ж умисне несумлінне виконання своїх функціональних обов`язків керівниками та їх підлеглими, зокрема:

ГУ НП в Черкаській області(Уманській відділ поліції)

Контрольно-пропускний режим до підрозділу з боку начальника СРПП №2 капітана поліції Кузьмина С.X. (перебував в якості оперативного чергового) та поліцейського СРПП №2 сержанта поліції ОСОБА_3 (перебував на пропускному режимі) належним чином не організовано, що дало змогу перевіряючим безперешкодно потрапити до підрозділу та розпочати перевірку. Члени добового наряду на порушення вимог п. 4 розділу 2 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, прибули на інструктаж із табельною вогнепальною зброєю. Під час усного опитування поліцейських, залучених на добове чергування, показали незадовільні знання вимог ст. 42-46 Закону України «Про Національну поліцію». В службовому кабінеті №112 та №5 виявлено значну кількість речових доказів, які в порушення вимог Порядку № 1104, не передано на відповідальне зберігання.

ГУ НП в Черкаській області(Маньківський відділ поліції)

01 та 03 грудня 2019 року капітан поліції ОСОБА_4 (відповідальний за транспортну дисципліну в підрозділі) здійснив виїзди на службовому автомобілі ВАЗ 2110, д.н.з. НОМЕР_1 , без проходження медичного огляду, передрейсового інструктажу та без заповненого дорожнього листа.

ГУ НП в Черкаській області(Черкаський відділ поліції)

В службовому кабінеті працівника дозвільної системи сектору превенції виявлено дозволи №3800, №7663 на ім`я ОСОБА_5 на право зберігання та носіння вогнепальної зброї, термін яких сплив 2017 року, матеріали про притягнення до відповідальності ОСОБА_5 відсутні.

27.01.2020 за результатами проведеного службового розслідування, начальником ГУ НП в Черкаській області затверджено висновок, згідно п. 7 якого необхідно притягти до дисциплінарної відповідальності заступника начальника ГУ НП підполковника поліції ОСОБА_1 у вигляді догани за вчиненні дисциплінарні проступки, що виразились в порушенні вимог п. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 2 ч. 3 ст. 1, ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 3.10, 17.3, 18.5 функціональних обов`язків заступника начальника ГУНП, визначених Розподілом функціональних обов`язків між керівництвом Головного управління Національної поліції в Черкаській області, затвердженого наказом ГУНП в Черкаській області від 15.04.2019 № 920 (зі змінами), п. 5 Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

При цьому, службовим розслідуванням встановлено, що службовий автомобіль ВАЗ-2107, д.н.з. НОМЕР_2 , на час здійснення перевірки перебував у розукомплектованому стані (демонтовані частини двигуна автомобіля). Всі дорожні листи на службовий автотранспорт Черкаського ВП станом 19.12.2019 належним чином не заповнені, не підписані та не скріплені печаткою АТВ ЦЗ ГУ НП в Черкаській області. Відповідно до розподілу функціональних обов`язків між керівництвом контроль та координацію діяльності управління кадрового забезпечення, центру забезпечення (до складу якого входить автотранспортне, відділення) та управління логістики та матеріально-технічного забезпечення ГУНП здійснює заступник начальника ГУНП в Черкаській області підполковник поліції ОСОБА_1

За результатами перевірки мобільної групи НПУ найбільш суттєві недоліки службової діяльності виявлено у Черкаському ВП ГУНП, в тому числі по зберіганню речових доказів, які також були відображені ще у довідці Головного слідчого управління НПУ за результатами перевірки підрозділів поліції області у жовтні 2019 року.

Відповідно до п. 3.10 функціональних обов`язків заступник начальника ГУНП підполковник поліції ОСОБА_1 уживає заходів щодо забезпечення протипожежної безпеки в апараті та структурних підрозділах ГУНП, а також на територіях, на яких вони розташовані.

Пунктом 17.3 функціональних обов`язків визначено, що підполковник поліції ОСОБА_1 організовує монтаж, ремонт, обслуговування технічних засобів охоронного призначення, озброєння, транспорту, засобів звяку, приміщень, які надані ГУНП для виконання покладених на нього завдань, контроль за правильним використанням матеріально-технічних ресурсів структурними підрозділами ГУНП.

Однак, перевіркою ГСУ НПУ у жовтні 2019 року встановлено відсутність охоронної сигналізації, засобів пожежогасіння та віконних грат у камерах зберігання речових доказів Черкаського ВП ГУ НП. Також, відповідно до довідки начальника Черкаського ВП ГУНП підполковника поліції Теслі В.В. від 22.11.2019 №16531/46/01-2019 ним 08.11.2019 направлено рапорт начальникові УЛМТЗ ГУНП для забезпечення органів досудового розслідування підрозділу стелажами, протипожежною сигналізацією та засобами пожежогасіння, заґратованими вікнами і металевими дверями. Проте, заходи по усуненню недоліків ні в Черкаському ВП, ні в ГУНП не вжиті. Вказане свідчить про відсутність плановості, організованості та результативності роботи з боку підполковника поліції ОСОБА_1 при складанні планів закупівель робіт та послуг, забезпечення діяльності підрозділів.

З огляду на викладене, блоком матеріально-технічного забезпечення діяльності поліції під керуванням підполковника поліції ОСОБА_1 не забезпечено Черкаський ВП ГУНП засобами, викладеними у вищезазначеній довідці начальника Черкаського ВП, незважаючи на те, що про їх відсутність було неодноразово інформовано упродовж 2019 року як керівництвом підрозділу, так і заступником начальника ГУНП - начальником слідчого управління полковником поліції Рогачовим Є.П.

Виявлені факти розукомплектування службового автотранспорту та виїзду працівників підрозділів поліції області без шляхових листів свідчать про грубі порушення Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, контроль є прямим обов`язком заступника начальника ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1

Відповідно до п. 18.5 функціональних обов`язків, заступник начальника ГУНП підполковник поліції ОСОБА_1 уживає заходів щодо зміцнення дисципліни і додержання законності у підрозділах апарату та відділів і відділень поліції ГУНП, діяльність яких координує і контролює особисто, несе персональну відповідальність за вказаний напрям роботи.

В наслідок встановлення порушень та на підставі результатів проведеного службового розслідування, затверджених висновком начальника ГУ НП в Черкаській області, 27.01.2020 прийнято наказ №233 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» згідно п. 6 якого, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням позивач звернувся з даним позовом до суду.

Суд також встановив, що відповідно до розподілу функціональних обов`язків між керівництвом Головного управління Національної поліції в Черкаській області, затвердженого наказом ГУ НП в Черкаській області від 15.04.2019 № 920, контроль та координацію діяльності управління кадрового забезпечення, центру забезпечення (до складу якого входить автотранспортне відділення) та управління логістики та матеріально-технічного забезпечення ГУНП здійснює заступник начальника ГУНП в Черкаській області підполковник поліції ОСОБА_1 (пункт 19);

-організовує монтаж, ремонт, обслуговування технічних засобів охоронного призначення, озброєння, транспорту, засобів зв`язку, приміщень, які надані ГУНП для виконання покладених на нього завдань, контроль за правильним використанням матеріально-технічних ресурсів структурними підрозділами ГУНП (пункт 17.3.);

-уживає заходів щодо забезпечення протипожежної безпеки в апараті та структурних підрозділах ГУНП, а також на територіях, на яких вони розташовані (пункт3.10.);

-уживає заходів щодо зміцнення дисципліни і додержання законності у підрозділах апарату та відділів і відділень поліції ГУНП, діяльність яких координує і контролює особисто, несе персональну відповідальність за вказаний напрям роботи (пункт 18.5.).

Згідно резолюції начальника ГУ НП в Черкаській області від 19.07.2019 на доповідній записці щодо обладнання камер зберігання речових доказів пожежною сигналізацією зокрема Маньківського ВП, Уманьського ВП, Черкаського РВП та обладнаннями гратами та охоронною сигналізацією зокрема Черкаського РВП, доручено ОСОБА_1 відповідно відреагувати.

Згідно резолюції начальника ГУ НП в Черкаській області від 04.12.2019 на доповідній записці щодо обладнання камер зберігання речових доказів пожежною та охоронною сигналізацією, а також вжиття заходів щодо приведення архівів для зберігання кримінальних проваджень і приміщень до належних норм, доручено ОСОБА_1 уважно вивчити, доповісти пропозиції щодо усунення порушень.

Згідно п. 12 наказу начальника ГУ НП в Черкаській області від 06.06.2019 за №1360 «Про закріплення транспортних засобів», закріплені службові автомобілі та визначено порядок їх експлуатації, а контроль за виконанням наказу покладено на ОСОБА_1

Перевіркою Головного слідчого управління Національної поліції України у жовтні 2019 року встановлено відсутність охоронної сигналізації, засобів пожежогасіння та віконних грат у камерах зберігання речових доказів Черкаського ВП ГУНП (довідка №27554/24/3/1-2019 від 23.10.2019).

Суд звернув увагу, що подані ОСОБА_1 накази начальника ГУ НП в Черкаській області не стосуються встановлених порушень при проведенні службового розслідування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (у відповідній редакції; надалі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року N 2337-VIII (у відповідній редакції; надалі - Дисциплінарний статут).

За приписами частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту визначає поняття «службова дисципліна», як дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною другою цієї ж статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту вказує, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

При цьому, відповідно до пункту один, два статті 2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

За змістом частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно частини першої-другої статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.(частина перша статті одинадцятої Дисциплінарного статуту).

Стаття дванадцята Дисциплінарного статуту встановлює визначення дисциплінарного проступку, згідно якого останній визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно частини першої, третьої та п`ятої статті тринадцятої Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до частини першої, другої статті чотирнадцятої Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Стаття дев`ятнадцята Дисциплінарного статуту визначає, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно частинами дев`ять, десять статті чотирнадцятої Дисциплінарного статуту, за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Таким чином, висновком службового розслідування в частині оцінки подій, що мали місце повно та у відповідності до Дисциплінарного статуту встановлено всі обставини справи, що є допустимим доказом в аспекті доведення правомірності наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача.

При чому, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок в межах статті 13 Дисциплінарного статуту, перебуває у межах дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

В контексті наведеного, суд звертає увагу, що відповідачем повно та всебічно зазначено у висновку службового розслідування про врахування тяжкості проступку, попередньої поведінки позивача, ставлення до виконання посадових обов`язків, з урахуванням відповідальності безпосередніх керівників.

При чому, надання позивачем доказів, що в разі виявлення порушень нормативно-правових актів МВС та НПУ діяльності структурних підрозділів спростовується так як заступником начальника ГУНП, згідно функціональних обов`язків здійснюється контроль, організація та оцінка діяльності. Надані протоколи оперативних нарад під головуванням ОСОБА_1 підтверджують факт неефективних управлінських рішень, крім постановки завдань інших форм управління (керування) не забезпечено: не узагальнювались результати, не відслідковувалось виконання поставлених завдань, не здійснювалось заходи впливу та не було ініційовано питання про притягнення до дисциплінарних заходів реагування.

Пунктом 5 Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, визначено, що для забезпечення належного виконання визначених цим Порядком завдань керівництво органів поліції призначає відповідальних за автотранспортну діяльність осіб, здійснює постійний контроль за якістю реалізації цих завдань та є відповідальним за дотримання підлеглими штатної розстановки транспортних засобів, правильність їх використання і зберігання, дбайливе ставлення особового складу до ввіреної техніки, своєчасне проведення технічного обслуговування і ремонту транспортних засобів, дотримання правил життєдіяльності в місцях зберігання службових транспортних засобів, порядок ведення і зберігання дорожньої документації відповідно до вимог цього Порядку.

Як встановлено судом і не заперечується сторонами, ОСОБА_1 є головою тендерного комітету ГУ НП, і функціональні обов`язки щодо організації діяльності по забезпеченню службовим автотранспортом та його використанням є також обов`язком заступника начальника ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1

Однак, виявлені факти розукомплектування службового автотранспорту свідчить про порушення Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, що не спростовано матеріалами справи.

Суд приймає доводи представника відповідача, що технічне обслуговування та ремонт автомобілів здійснюється відповідно до договорів укладених ГУНП в Черкаській області, а послуги з ремонту автомобілів надаються за місцем знаходження станцій обслуговування автомобілів, а не на території відділу поліції.

Також згідно функціональних обов`язків, ОСОБА_1 не здійснював контроль за матеріально-технічним забезпеченням відділів поліції зокрема і щодо встановлення охоронної сигналізації, засобів пожежогасіння та віконних грат у камерах зберігання речових доказів Черкаського ВП ГУНП.

Згідно дисциплінарного статуту безпосередній керівник зобов`язаний - у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Суд звернув увагу, що вказане рішення прийнято з урахуванням того, що за результатами перевірки Головного слідчого управління в жовтні 2019 році за аналогічні порушення службової дисципліни заступник начальника ГУНП підполковник поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не притягувався.

Правова позиція висловлена у постанові Верховного суду від 17.07.2019 по справі №806/2555/17 підтверджує правомірність дфй ГУНП в Черкаській області щодо проведення службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача - ОСОБА_1 .

Отже, наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області №233 від 27.01.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» року є правомірним.

Щодо посилання позивача, що за дисциплінарні проступки, що були допущені особами Уманського, Маньківського та Черкаського ВП за які повинні нести відповідальність їх безпосередні керівники то предметом позову є визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності в частинні що стосується ОСОБА_1 , а встановлення підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності інших керівників не стосується предмету позову та виходить за межі позовних вимог.

Посилання позивача, що з метою координації діяльності УКЗ ГУНП позивачем відряджалися поліцейські для підвищення кваліфікації безпідставні та необгрунтовані, оскільки відповідно до п.7 ч. 1 статті 22 ЗУ «Про Національну поліцію» керівник поліції підписує накази поліції.

Тобто, начальником ГУНП в Черкаській області видавались накази про відрядження поліцейських ГУНП в Черкаській області для підвищення кваліфікації, що є виключною компетенцією начальника ГУНП.

Щодо посилання позивача, що в матеріалах справи відсутні пояснення начальника ГУНП в Черкаській області як прямого(безпосереднього) керівника позивача - зазначаємо наступне. Відповідно до Дисциплінарного статуту начальником ГУНП в Черкаській області затверджується висновок про притягнення до дисциплінарної відповідальності та видається наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Наказ є формою реалізації повноважень керівника, а тому керівник затверджуючи висновок та видаючи наказ висловив свою позицію щодо порушення позивачем дисципліни.

В рамках проведеного службового розслідування встановлені обставини справи, необхідні для визначення виду дисциплінарного стягнення, зокрема, факт вчинення проступку встановлено і доводи позивача цього не спростовують.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства не є забезпечення ефективності державного управління, а є гарантування дотримання прав особи та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - ключовим завданням якого є здійснення правосуддя.

Враховуючи зазначене, у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити повністю.

Згідно з частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 78 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем надано достатні докази щодо обгрунтованості прийнятого рішення.

Розподіл судових витрат згідно статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 14, 77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.Г. Паламар

Повний текст рішення виготовлено 27.07.2020