Справа № 200/4430/20-а
Суддя: Олішевська В.В.
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2020 р. Справа№200/4430/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олішевської В.В., за участю секретаря судового засідання Ступар Ю.О., розглянувши у відкритому судовому засіданнія адміністративну справу за позовом ОСОБА_1

до відповідача: Головного управління ДПС у Донецькій області

про: визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення № від 03.04.2020 року про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на загальну суму 565372,53 грн.

за участю

представників сторін:

від позивача: Андрєєв В.С. - на підставі ордеру,

від відповідача: Яковлєва А.С.

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення № від 03.04.2020 року про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на загальну суму 565372,53 грн. до ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 24.02.2020 року Головним управлінням ДПС у Донецькій області за результатами камеральної перевірки ОСОБА_1 з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних з датою складання січень, лютий, травень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2017 року складено акт № 22/05-99-51-34/. За результатами перевірки встановлено, що позивачем було порушено пункт 201.10 статті 201 Податкового кодексу України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування у ЄРПН. Позивач вказує на те, що 03.04.2020 року Костянтинівсько-Дружківським управлінням ДПС у Донецькій області на підставі акту камеральної перевірки № 22/05-99-51-34/ від 24.02.2020, складеного Головним управлінням ДПС у Донецькій області, було прийняте податкове повідомлення-рішення форми «Н» № , яким застосовано штраф на загальну суму 565372,53 грн. Позивач вважає, що спірне податкове повідомлення-рішення є таким, що винесене із порушеннями вимог чинного законодавства, є протиправним та підлягає скасуванню виходячи з наступного. Позивач зазначає, що на момент перевірки та складання спірного податкового повідомлення - рішення сплив встановлений п.102.1 ст. 102 Податкового кодексу України строк в 1095 днів і відносно граничних термінів подання податкових декларацій з ПДВ за січень та лютий 2017 року. Відповідно, рішення, прийняте за межами встановлених законом строків, наданих контролюючому органу для самостійного визначення грошового зобов`язання платнику податків, не може вважатися таким, що прийняте своєчасно, тобто протягом розумного строку, отже, на думку позивача відповідач безпідставно застосував штраф (визначив суму грошового зобов`язання платника податків) на суму 249060,35 грн.

Також, позивач вказує на те, що відповідачем неправомірно застосовано штраф у розмірах, більших ніж встановлено ст. 120-1 Податкового кодексуУкраїни. Позивач зазначає, що за затримку реєстрації податкових накладних до 15 календарних днів на суму ПДВ 3837976,94 грн. нараховано штрафу 384135,33 грн., однак 10% від суми 3837976,94 грн. становить 383797,69 грн., та відповідно за затримку реєстрації податкових накладних до 30 календарних днів на суму ПДВ 891583,99 грн. застосовано штраф у розмірі 178570,29 грн., проте, 20% від суми 891583,99 грн. становить 178316,80 грн.

Крім того позивач посилається на те, що Костянтинівсько - Дружківське управління Головного управління ДПС у Донецькій області прийняло спірне податкове повідомлення - рішення не у межах повноважень визначених Податковим кодексом України, оскільки зазначене управління є структурним підрозділом Головного управління ДПС у Донецькій області та не є територіальним органом ДПС України, та відповідно не є контролюючим органом в розумінні норм податкового кодексу України. Позивач звертає увагу на те, що у порушення вимог статті 58 ПК України, оскаржуване податкове повідомлення - рішення не містить відомостей про те, що воно є погодженим з підрозділами правової роботи, що свідчить про недотримання відповідачем вимог чинного законодавства щодо порядку прийняття податкового повідомлення - рішення. Також, спірне податкове повідомлення - рішення не містить посилання на підпункти пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, що унеможливлює встановлення підстав, з яких таке податкове повідомленні-рішення було прийняте, відповідно відсутні підстави вважати таке рішення правомірним.

Позивач звертав увагу суду на те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення не може вважатися таким, що прийняте з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги та просив суд задовольнити їх в повному обсязі.

Відповідач через канцелярію суду надав відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечував проти задоволення позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог з наступних підстав. 24.02.2020 року Головним управління ДПС у Донецькій області проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в ЄРПН з датою складання січень, лютий, травень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2017 року ОСОБА_1 . Дані камеральної перевірки свідчать про порушення ОСОБА_1 п.201.10 ст.201 ПК України термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування у ЄРПН, а саме: реєстрація податкових накладних, складених у січні, лютому, травні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року на суму ПДВ 3 837 976,94 грн. із затримкою до 15 календарних днів; (сума ш/с-10%); реєстрація податкових накладних, складених у січні, лютому, серпні, вересні 2017 року на суму ПДВ 891583,99 грн. із затримкою до 30 календарних днів; (сума ш/с-20%); реєстрація податкових накладних, складених у листопаді 2017 року на суму ПДВ 6667,27 грн. із затримкою до 365 календарних днів; (сума ш/с-40%); реєстрація розрахунків коригувань, складених постачальником товарів/послуг у січні, лютому, травні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року до податкових накладних, на суму ПДВ - 3388,12 грн., із затримкою до 15 календарних днів; (сума ш/с-10%); реєстрація розрахунків коригувань, складених постачальником товарів/послуг у липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року до податкових накладних, на суму ПДВ -1267,47 грн., із затримкою до 30 календарних днів. (сума ш/с-20%). Дані обставина знаходить своє відображення в акті № 22/05-99-51-34/ від 24.02.2020 року. За результатами проведеної перевірки винесено податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2020 на загальну суму 565372,53 грн. Відповідач вважає, що спірне податкове повідомлення - рішення прийнято в межах та у спосіб визначений чинним законодавством.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05 травня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 25 травня 2020 року.

25 травня 2020 року розгляд справи відкладено на 10 червня 2020 року, в зв`язку з необхідністю надання додаткових доказів.

10 червня 2020 року розгляд справи відкладено на 14 липня 2020 року, в зв`язку з необхідністю надання додаткових доказів.

14 липня 2020 року розгляд справи відкладено на 20 липня 2020 року, в зв`язку з необхідністю надання додаткових доказів

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 зареєстрована в якості фізичної особи - підприємця 08 вересня 1999 року за № 0003881, включена до ЄДРПОУ та перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у Донецькій області. 02.03.2018 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань внесено запис № 8005105 про припинення підприємницької діяльності ОСОБА_1 (а.с. 8-9)

24.02.2020 року Головним управління ДПС у Донецькій області проведено камеральну перевірку дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період: січень, лютий, травень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 20174 року, за результатами якої складено акт № 22/05-99-51-34/ (а.с. 12-37).

Дані камеральної перевірки свідчать про порушення фізичною особою ОСОБА_1 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування у ЄРПН, а саме:

- реєстрація податкових накладних, складених у січні, лютому, травні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року на суму податку на додану вартість 3837976,94 грн. із затримкою до 15 календарних днів;

- реєстрація податкових накладних, складених у січні, лютому, серпні, вересні 2017 року на суму податку на додану вартість 891583,99 грн. із затримкою до 30 календарних днів;

- реєстрація податкових накладних, складених у листопаді 2017 року на суму податку на додану вартість 6667,27 грн. із затримкою до 365 календарних днів;

- реєстрація розрахунків коригувань, складених постачальником товарів/послуг у січні, лютому, травні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року до податкових накладних на суму податку на додану вартість 3388,12 грн. із затримкою до 15 календарних днів.

На підставі акту перевірки Костянтинівсько - Дружківським управлінням Головного управління ДПС у Донецькій області прийнято податкове повідомлення - рішення від 03.04.2020 року № , яким до ОСОБА_1 за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму податку на додану вартість 3834610,17 грн. застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 384135,33 грн., за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму податку на додану вартість 890316,52 грн. застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 178570,29 грн., за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 61 і більше календарних днів на суму податку на додану вартість 6667,27 грн. застосовано штраф в розмірі 40% у сумі 2666,91 грн., на загальну суму 565372,53 грн. (а.с. 38).

Не погодився із вказаним податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся до суду з позовом про визнання його протиправними та скасування.

Суд вказує на те, що між сторонами не має спору з приводу номерів, дат та сум по спірним податковим накладним та розрахунків коригування, які досліджені судом та знаходяться в матеріалах справи (т. 1 а.с. 121-250, т. 2 а.с. 1-250, т. 3 а.с. 1-251, т. 4 а.с.1-250, т. 5 а.с. 1-250, т. 6 а.с. 1-250, т. 7 а.с. 1-250, т. 8 а.с. 1-251, т. 9 а.с. 1-249, т. 10 а.с. 1-250, т. 11 а.с. 1-251, т. 12 а.с. 1-105).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються нормами Податкового кодексу України.

Згідно з положеннями підпунктів 19-1.1.1 та 19-1.1.2 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Статтею 75 ПК України визначені види перевірок.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки визначений статтею 76 ПК України, згідно якої камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Із наведених норм вбачається, зокрема, що метою камеральної перевірки є перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); ґ) виключено; д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; и) виключено; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; ї) виключено; й) індивідуальний податковий номер.

Згідно пункту 201.2 статті 201 ПК України форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до норм пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів, 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів, 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів, 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

З аналізу вищезазначених положень встановлено, що за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних до платників податків застосовується штраф.

Суд зазначає, що у випадку встановлення факту вчинення платником податку порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних контролюючий орган відповідно до п. 58.1 ст. 58 ПК України (визначає підстави, порядок оформлення та вручення податкового повідомлення-рішення) та положень п. 2 розд. II Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції 22.01.2016 за № 124/28254), складає податкове повідомлення-рішення за формою "Н" - за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 ПК України (додаток 13 до зазначеного Порядку).

Отже контролюючий орган в межах повноважень визначених Податковим кодексом України складає податкове повідомлення - рішення.

Згідно вимог п. 41.1 ст. 41 Податкового кодексу України контролюючими органами є, зокрема, податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Суд зазначає, що відповідно до п. 1 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого Кабінетом Міністрів України 03 березня 2019 року № 227, Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Постановою Кабінету Міністрів України від 19 червня 2019 року № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1. Відповідно до якого, зокрема було утворено Головне управління ДПС у Донецькій області.

Відповідно до Положення про Головне управління ДПС у Донецькій області, затвердженого Наказом Державної податкової служби України від 12 липня 2019 року № 14, Головне управління ДПС у Донецькій області є територіальним органом Державної податкової інспекції, який підпорядковується ДПС.

Головне управління ДПС у Донецькій області є контролюючим органом (органів доходів і зборів).

У складі ГУ ДПС на правах відокремлених підрозділів утворюються управління, до складу яких входять державні податкові інспекції.

Відповідно до п. 4 Положень Головне управління ДПС у Донецькій області відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, здійснює адміністрування податків і зборів, платежів, єдиного внеску, у тому числі проводить відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків (платників єдиного внеску), застосовує до платників податків (платників єдиного внеску) передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення вимог податкового законодавства чи законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС.

З аналізу вищезазначених положень встановлено, що податкові повідомлення - рішення за порушень вимог податкового законодавства прийнмаються Головним управлінням ДПС у Донецькій області на підставі виявлених порушень у ході перевірки.

З матеріалів справи встановлено, що спірне податкове повідомлення - рішення від 03.04.2020 року № прийнято Костянтинівсько - Дружківським управлінням ДПС у Донецькій області на підставі акту Головного управління ДПС у Донецькій області від 24.02.2020 року № 22/05-99-51-34/.

Суд зазначає, що Костянтинівсько - Дружківське управління ДПС у Донецькій область не є контролюючим органом у розумінні вимог Податкового кодексу України, крім того, на зазначене управління не покладено обов`язок щодо прийняття податкових - рішень за результатами виявлених у ході перевірки порушень.

Отже, Костянтинівсько - Дружківське управління ДПС у Донецькій області не мало повноважень приймати спірне податкове повідомлення - рішення.

Суд не приймає посилання представника відповідача на те, що начальник Костянтинівсько - Дружківського управління Головного управління ДПС у Донецькій області Гринцов О.В. мав право підписувати податкове повідомлення - рішення від 03.04.2020 року № , оскільки у даному випадку суд встановлює чи мало право Костянтинівсько - Дружківське управління ДПС у Донецькій області від свого імені приймати податкове повідомлення - рішення, та не встановлює повноваження Гринцова О.В. підписувати таке податкове повідомлення - рішення.

Також, як вбачається з матеріалів справи, 24.02.2020 року Головним управління ДПС у Донецькій області проведено перевірку дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 за період: січень, лютий, травень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2017 року та встановлено порушення термінів реєстрації податкових накладних у січні, лютому, травні, липні, серпні вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року.

Однак, суд зазначає, що відповідно до вимог пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу (п. 76.3 ст. 76 ПК України).

Отже, камеральна перевірка мала бути проведена з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Пунктом 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

З урахуванням викладеного вбачається, що камеральною перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань.

Враховуючи те, що камеральною перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних, суд вважає, що відповідачем протиправно перевірено період січень, лютий 2017 року з питань дотримання граничних строків реєстрації податкових накладних складених у цей період.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог ст. 120-1 Податкового кодексу України Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У акті перевірки відповідач посилається на те, що позивачем порушено терміни реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування у ЄРПН, а саме:

- реєстрація податкових накладних, складених у січні, лютому, травні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року на суму податку на додану вартість 3837976,94 грн. із затримкою до 15 календарних днів;

- реєстрація податкових накладних, складених у січні, лютому, серпні, вересні 2017 року на суму податку на додану вартість 891583,99 грн. із затримкою до 30 календарних днів;

- реєстрація податкових накладних, складених у листопаді 2017 року на суму податку на додану вартість 6667,27 грн. із затримкою до 365 календарних днів;

- реєстрація розрахунків коригувань, складених постачальником товарів/послуг у січні, лютому, травні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року до податкових накладних на суму податку на додану вартість 3388,12 грн. із затримкою до 15 календарних днів.

Згідно податкового повідомлення - рішення від 03.04.2020 року № до позивача за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму податку на додану вартість 3834610,17 грн. застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 384135,33 грн., за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму податку на додану вартість 890316,52 грн. застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 178570,29 грн., за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 61 і більше календарних днів на суму податку на додану вартість 6667,27 грн. застосовано штраф в розмірі 40% у сумі 2666,91 грн., на загальну суму 565372,53 грн.

Судом встановлено, що згідно вказаного податкового повідомлення - рішення відповідачем не вірно розраховано штраф за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму податку на додану вартість 3834610,17 грн. в розмірі 10% який повинен складати 383461,01 грн., нараховано згідно спірного податкового повідомлення - рішення 384135,33 грн., а також затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму податку на додану вартість 890316,52 грн. в розмірі 20% повинен був складати 178063,30 грн., нараховано згідно спірного податкового повідомлення - рішення 178570,29 грн.

Зазначені обставини визнані представником відповідача у судовому засіданні.

Враховуючи норми Податкового кодексу України, з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини стосовно пропорційності співвідношення між засобами державного втручання та метою, яку прагнуть досягти, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію або нереєстрацію податкових накладних, які не видаються покупцю не можуть бути застосовані. Так, в п. 120-1.1 та п. 120-1.2 Податкового кодексу України в якості окремого виключення з переліку податкових накладних, на які поширюється відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, вказано "податкову накладну, що не надається отримувачу (покупцю)". Відсутність реєстрації або несвоєчасна реєстрація податкових накладних, які не надаються покупцю, не впливає на результати податкового обліку контрагентів, не призводять до негативних наслідків для бюджету чи будь-яких третіх осіб.

Також, суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що штраф запроваджується з метою захисту бюджету та платників податків від зловживань та недобросовісних дій їх контрагентів та, зокрема, дисциплінує постачальника своєчасно реєструвати податкові накладні з метою забезпечення права покупця на формування податкового кредиту. При відсутності реєстрації (несвоєчасній реєстрації) податкових накладних, які не надаються покупцю, державний бюджет жодним чином не зазнає негативних наслідків, оскільки згідно п. 201.10 Податкового кодексу України відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів (послуг) податкових накладних в ЄРПН не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період, тобто не відбувається впливу на податковий облік платника податку чи його контрагентів, отже накладення штрафу за відсутність реєстрації (несвоєчасну реєстрацію) податкових накладних, які не надаються покупцю, зі стимулюючої функції перетворюється на каральну, оскільки за наведених обставин вбачається очевидним, що мету дисциплінувати постачальників - платників ПДВ не можна досягнути щодо податкових накладних, які не надаються покупцю.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

У п. 49 рішення від 22.11.2007 у справі "Україна-Тюмень" проти України" ЄСПЛ вказав, що найважливіша вимога статті 1 Протоколу полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише "на умовах, передбачених законом", а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію "законів". У п. 55 цього рішення надано тлумачення "пропорційності втручання" в право на мирне володіння майном та зазначив, що таке втручання повинно бути здійснено з дотриманням "справедливого балансу" між вимогами загального інтересу суспільства та захисту основоположних прав особи.

Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти шляхом вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

У пункті 101 рішення у справі "Зеленчук і Цицюра проти України" (Заяви N 846/16 та N 1075/16) ЄСПЛ зазначив, що втручання у право власності повинно не лише переслідувати за фактами та у принципі "законну ціль" у "загальному інтересі", але також має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між вжитими заходами та метою, яку прагнули досягти будь-якими заходами, застосованими державою, у тому числі заходами, спрямованими на здійснення контролю за користуванням майном фізичною особою. Ця вимога виражена у понятті "справедливий баланс", який має бути встановлений між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Завдання досягти цього балансу відображено у структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції в цілому. У кожній справі, що стосується стверджуваного порушення цієї статті, суд повинен, таким чином, встановити, чи було покладено на відповідну особу непропорційний та надмірний тягар внаслідок втручання держави (див. рішення у справі "Хуттен-Чапська проти Польщі" [ВП] (Hutten-Czapska v. Poland) [GC], заява N 35014/97, пункт 167, ЄСПЛ 2006-VIII).

Отже, під час судового розгляду потрібно оцінити, наскільки застосування штрафу за несвоєчасну реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування узгоджується зі справедливим балансом, який має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства щодо застосування таких штрафів та вимогами захисту прав особи.

Суд вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення не може вважатися таким, що прийняте з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а також таким, що прийнято у межах повноважень та у спосіб визначений податковим законодавством.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить висновку, що податкове повідомлення - рішення від 03 квітня 2020 року № протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до вимог ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Крім цього, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України", заява № 4909/04, рішення від 10 лютого 2010 року, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.

У відповідності до вимог ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

На підставі вищевикладеного, суд приходить висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення № від 03.04.2020 року про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на загальну суму 565372,53 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства України, суд -

В И РІ Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення № від 03.04.2020 року про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на загальну суму 565372,53 грн. до ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення № від 03.04.2020 року про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на загальну суму 565372,53 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (, адреса: вул. Італійська, 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87500) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) судовий збір в розмірі 5653 (п`ять тисяч шістсот п`ятдесят три) гривні 73 копійки.

Рішення прийнято в нарадчій кімнаті, вступна та резолютивна частина проголошена у судовому засіданні 20 липня 2020 року в присутності представників позивача та відповідачів.

Повний текст рішення буде складено та підписано 27 липня 2020 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15-5 п. 15 розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.В. Олішевська