Справа № 336/516/20 (2-а/336/48/20)
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2020-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
24 липня 2020 року м. Дніпросправа № 336/516/20
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1
на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24 квітня 2020 року (суддя Галущенко Ю.А.) в адміністративній справі
до Поліцейського роти № 2 батальйону № 3 УПП Запорізької області інспектора молодшого лейтенанта поліції Мєдвєдєва Олега Павловича
про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття справи про адміністративне правопорушення,
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24 квітня 2020 року в адміністративній справі № 336/516/20.
При перевірці апеляційної скарги суддею встановлено, що скаргу подано з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.
Статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до частини 4 вказаної статті апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суддею встановлено, що 24 квітня 2020 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя ухвалив рішення, апеляційна скарга на яке подана 06 липня 2020 року, тобто з пропуском строку апеляційного оскарження, встановленого законом, проте апелянт не заявляє клопотання про поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження із зазначенням причин його пропуску.
Крім цього, відповідно до частини 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги, зокрема, додається документ про сплату судового збору.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Частиною 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Велика палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 дійшла правового висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суддя-доповідач при вирішенні питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження зазначає, що відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року 2102 грн. 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 630 грн. 60 коп.
Проте апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Крім того, відповідно до частини 2 статті 296 КАС України в апеляційній скарзі, зокрема, зазначаються: найменування суду апеляційної інстанції, до якого подається скарга; реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб-громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції; дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.
В порушення вказаних норм апелянтом, як суд апеляційної інстанції, визначено Апеляційний суд Запорізької області, тоді як дана справа підсудна Третьому апеляційному адміністративному суду, як суду апеляційної інстанції.
Апелянтом в апеляційній скарзі не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб-громадян України, електронну пошту, офіційну електронну адресу, за наявності; вимоги до суду апеляційної інстанції; дату отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.
Додатково суддя зазначає, що відповідно до частини 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
В порушення вказаних норм права апелянтом не було належним чином засвідчено копії доданих до апеляційної скарги матеріалів.
Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Суддя також зазначає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 . містить підпис, проте не зазначено, яка саме особа підписала апеляційну скаргу, що унеможливлює встановлення судом наявності повноважень особи на підписання апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною 6 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).
Враховуючи, що нормами ст. 286 КАС України не врегульовано процедуру поновлення процесуального строку на оскарження судового рішення, постановленого за правилами цієї статті, суддя доходить висновку про необхідність застосування в даній справі ч. 3 ст. 298 КАС України в порядку аналогії закону.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24 квітня 2020 року в адміністративній справі № 336/516/20 залишити без руху.
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду:
1) клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин його пропуску з підтвердженням таких обставин належними доказами;
3) уточненої апеляційної скарги із зазначенням: найменування суду апеляційної інстанції, до якого подається скарга; реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта для фізичних осіб-громадян України, електронну пошту, офіційну електронну адресу, за наявності; вимог особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції; дати отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується; особи, яка підписала апеляційну скаргу. Уточнену апеляційну скаргу надати у кількості, достатній для долучення до матеріалів справи та направлення учасникам справи;
4) належним чином засвідчені копії доданих до апеляційної скарги письмових матеріалів, у кількості, достатній для долучення до матеріалів справи та направлення учасникам справи.
Ухвала суду набирає законної сили з 24 липня 2020 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко