Справа № 580/4063/19
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2020-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2020 року справа № 580/4063/19

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Рідзеля О.А.,

за участю: секретаря судового засідання - Мельникової О.М.,

позивача - ОСОБА_1 (особисто),

представника відповідача - Коваленко А.П. (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

19.12.2019 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі відповідач), в якій просять визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 18.11.2019 №2819 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що за наслідками проведеного службового розслідування щодо порушення службової дисципліни поліцейськими Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, відповідачем винесено наказ від 18.11.2019 №2819 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», згідно з яким за вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Позивач вважає, що у зв`язку з порушенням процедури проведення службової перевірки, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності, виданий на підставі висновку за результатами службової перевірки, підлягає скасуванню. Зокрема, позивач вказує, що головою дисциплінарної комісії була призначена особа, рапорт якої був підставою для проведення службового розслідування. Таким чином, неупередженого та об`єктивного службового розслідування діянь позивача не було проведено, оскільки голова комісії був прямо зацікавлений в підтвердженні обставин, вказаних ним у поданому рапорті.

Крім того, в наказі ГУНП в Черкаській області від 15.10.2019 №2545 «Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії» не зазначено в якій формі проводиться розгляд дисциплінарної справи, у формі письмового провадження чи відкритого засідання. Отож, було порушено право позивача заявляти відвід членам дисциплінарної комісії, подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

23.12.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що за результатами службового розслідування складено висновок, затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Черкаській області 15.11.2019, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог ст.ст. 6, 7, 8, п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст.ст. 1, 15 Закону України «Про звернення громадян», п. 5 розділу І, п.п. 1, 2, 3 розділу ІІ Правил №1179, п. 3, 6 ч. 1 розділу ІХ, п. 4 розділу ХІІІ Інструкції №111, п. 2 наказу ГУНП від 23.02.2017 №535 «Про носіння однострою поліцейськими ГУНП в Черкаській області», п. 3 розділу Х Інструкції №575, п. 5 розділу І, п. 2, 3, 5 розділу ІV Порядку №930, ч. 11 розділу ІІ Порядку №100, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області Коробченка В`ячеслава Івановича звільнено зі служби в поліції.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечить інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Усною ухвалою суду від 03.02.2020, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження у справі, призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд виходить з такого.

Відповідно до послужного списку ОСОБА_1 , з 23.06.2018 він проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Черкаській області, в т.ч. з 23.06.2018 на посаді слідчого слідчого відділення Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП; з 15.02.2019 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП.

08.10.2019 відповідно до наказу ГУНП в Черкаській області від 04.02.2019 №282 «Про організацію діяльності постійно діючих мобільних груп з контролю за станом дотримання поліцейським службової дисципліни та законності, запобігання надзвичайних подій за їх участю» поліцейськими відділу ІОС УКЗ ГУНП спільно із поліцейськими Черкаського управління ДВБ НПУ здійснено раптову перевірку Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП, в результаті якої виявлено ряд недоліків.

Наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 15.10.2019 №2545 призначене службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті майора поліції ОСОБА_2 від 10.10.2019 №436рп/12/і/03-2019 та поданні Черкаського управління ДВБ НПУ від 10.10.2019 №1292/42-23/01 про вчинення окремими поліцейськими Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП порушень, що мають ознаки дисциплінарного проступку; для проведення службового розслідування сформовано дисциплінарну комісію, до складу якої включено: Голову комісії заступника начальника УКЗ ГУНП в Черкаській області начальник відділу ІОС майор поліції Грама ОСОБА_3 .Б., члени комісії старший інспектор з ОД відділу ІОС УКЗ ГУНП майор поліції Гадайчук Б.В., старший інспектор ІОС УКЗ ГУНП старший лейтенант поліції Приймак А.І., інспектор відділу ІОС УКЗ ГУНП лейтенант поліції Хоменко С.Л. та старший оперуповноважений Черкаського управління ДВБ НП України майор поліції Савченко О.І.

15.11.2019 дисциплінарною комісією у формі письмового провадження проведено службове розслідування.

За результатами службового розслідування складено висновок, затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Черкаській області 15.11.2019, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог ст.ст. 6, 7, 8, п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст.ст. 1, 15 Закону України «Про звернення громадян», п. 5 розділу І, п.п. 1, 2, 3 розділу ІІ Правил №1179, п. 3, 6 ч. 1 розділу ІХ, п. 4 розділу ХІІІ Інструкції №111, п. 2 наказу ГУНП від 23.02.2017 №535 «Про носіння однострою поліцейськими ГУНП в Черкаській області», п. 3 розділу Х Інструкції №575, п. 5 розділу І, п. 2, 3, 5 розділу ІV Порядку №930, ч. 11 розділу ІІ Порядку №100, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції Коробченка Вячеслава Івановича вирішено звільнити зі служби в поліції.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 18.11.2019 №2819 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 11.12.2019 №303 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію». Підстава: наказ ГУНП від 18.11.2019 №2819, подання Уманського ВП.

Позивач вважає, що процедура проведення службового розслідування порушена у зв`язку з тим, що дисциплінарну комісію очолювала особа, за рапортом якої проведено таке розслідування; неупередженого та об`єктивного службового розслідування діянь позивача не було проведено, оскільки голова комісії був прямо зацікавлений в підтвердженні обставин, вказаних ним у поданому рапорті. За вказаних обставин, позивач вважає, що наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності підлягає скасуванню.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з такого.

Згідно з ч. 1 ст. 60 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон № 580-VIII) проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону № 580-VIII.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 зазначеного Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України №2337-VIII від 15.03.2018 затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом МВС України від 07.11.2018 №893 (далі Порядок №893), визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п. 4 Розділу ІІ Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Згідно з ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджене Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 (далі Положення).

Відповідно до п.п. 2, 3 розділу І зазначеного Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Пунктом 10 розділу І Положення забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Згідно з п. 12 розділу І Положення голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.

Пунктом 2 розділу ІІІ Положення визначені повноваження голови дисциплінарної комісії. Зокрема, голова дисциплінарної комісії: 1) забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії; 2) організовує та веде засідання дисциплінарної комісії; 3) підписує висновок службового розслідування, протоколи засідань дисциплінарної комісії (у разі розгляду справи у формі відкритого засідання); 4) готує пропозиції керівнику, який призначив службове розслідування, про залучення фахівців для з`ясування питань, які мають значення для встановлення обставин дисциплінарного проступку; 5) формує завдання для спеціалістів, залучених для надання практичної і методичної допомоги дисциплінарній комісії на час проведення службового розслідування; 6) інформує свого заступника та членів дисциплінарної комісії про документи та інші матеріали, що надійшли до дисциплінарної комісії; 7) у разі систематичного невиконання обов`язків членом дисциплінарної комісії інформує про це керівника, який призначив службове розслідування, а також подає йому пропозиції про внесення змін до персонального складу комісії; 8) забезпечує виклик поліцейських та інших осіб для отримання пояснень, організовує їх опитування, у тому числі з використанням технічних засобів; 9) інформує членів дисциплінарної комісії та запрошених осіб про проведення засідання дисциплінарної комісії; 10) у встановлений строк готує та подає на розгляд і затвердження керівнику, який призначив службове розслідування, підписаний особисто та членами дисциплінарної комісії висновок службового розслідування та проект наказу про накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення; 11) за необхідності організовує прибуття та огляд дисциплінарною комісією місця скоєння дисциплінарного проступку; 12) уживає заходів із забезпечення доступу членів дисциплінарної комісії до баз (банків) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади; 13) звертається до керівника, який призначив службове розслідування, з вмотивованим рапортом про продовження строків його проведення, а також забезпечує підготовку проекту наказу про продовження строків проведення службового розслідування; 14) після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України; 15) забезпечує належне збереження, облік та передання до служби діловодства (канцелярії) після затвердження висновку службового розслідування матеріалів цього розслідування (справи); 16) користується іншими повноваженнями члена дисциплінарної комісії.

Повноваження члена дисциплінарної комісії визначені в п. 3 розділу ІІІ Положення.

Суд також зазначає, що згідно з п. 1 розділу IV Порядку №893 уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування: контролює роботу дисциплінарної комісії, надає голові та членам дисциплінарної комісії доручення стосовно проведення службового розслідування; розглядає клопотання про відвід голови та членів дисциплінарної комісії, скарги на їх дії або бездіяльність, за наявності підстав змінює склад дисциплінарної комісії; приймає рішення про розгляд справи дисциплінарною комісією на відкритому засіданні; розглядає висновок за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування) та матеріали службового розслідування; у разі незгоди із висновком службового розслідування в межах установленого строку надає доручення голові та членам комісії щодо додаткової перевірки обставин, які раніше не були відомі або не були враховані під час проведення службового розслідування, а також щодо доопрацювання висновку службового розслідування; у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії продовжує наказом строк проведення службового розслідування, але не більш як на один місяць; затверджує висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймає рішення, що може відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач стверджує про упередженість голови дисциплінарної комісії заступника начальника УКЗ ГУНП начальника відділу ІОС майора поліції Грами ОСОБА_3 .Б. у проведенні службового розслідування щодо порушення службової дисципліни поліцейськими Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП 15.11.2019, у зв`язку з тим, що останнє проведено за рапортом ОСОБА_2 ; вищевикладене, на думу позивача, свідчить про зацікавленість голови комісії - заступника начальника УКЗ ГУНП начальника відділу ІОС Грами О.Б. у підтвердженні обставин, вказаних ним у поданому рапорті.

Вище судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування стали: рапорт майора поліції Грами О.Б. від 10.10.2019 №436рп/12/і/03-2019 (а.с. 83-86); та подання Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки НПУ від 10.10.2019 №1292/42-23/01 про виявлення факту службового підроблення працівниками Маньківського ВП (а.с.81), які були складені на ім`я начальника ГУНП в Черкаській області.

Зі змісту подання Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки НПУ від 10.10.2019 №1292/42-23/01 вбачається, що 09.10.2019 працівниками Черкаського управління ДВБ НПУ спільно з працівниками ІОС УКЗ ГУНП в Черкаській області було здійснено перевірку службової діяльності Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо дотримання дисципліни та законності. Під час проведення перевірки в оперуповноваженого ОСОБА_1 в службовому автомобілі виявлено матеріали (паспорт, пояснення та ін.) за зверненням ОСОБА_4 , жительки смт. Маньківка, Черкаської області, які не були долучені до матеріалів перевірки. В подальшому в Маньківському відділенні поліції було виявлено 3 матеріали ЖЕО №1410 від 07.07.2019 за зверненням ОСОБА_4 , №1421 від 07.07.2019 за зверненням ОСОБА_5 та №1422 від 08.07.2019 за зверненням ОСОБА_6 , що списані до номенклатурної справи Маньківського відділення поліції та відповідно складено довідки перевірки №645, 646, 667. Під час вивчення та аналізу вищезазначених матеріалів перевірки було встановлено, що заяви громадян про зупинення перевірки, наявні в матеріалах, мають ознаки підробки.

Більш розгорнута інформація по суті виявлених порушень під час перевірки у жовтні 2019 року службової діяльності Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області викладена в рапорті заступника начальника УКЗ ГУНП в Черкаській області начальника відділу ІОС Грама О.Б.

Суд зазначає, що раптова перевірка Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області у жовтні 2019 року проведена поліцейськими відділу ІОС УКЗ ГУНП спільно із поліцейськими Черкаського управління ДВБ НПУ, відповідно до наказу ГУНП в Черкаській області від 04.02.2019 №282 «Про організацію діяльності постійно діючих мобільних груп з контролю за станом дотримання поліцейським службової дисципліни та законності, запобігання надзвичайних подій за їх участю».

Під час судового розгляду справи, позивачем не доведено, а судом не встановлено зацікавленість голови дисциплінарної комісії ОСОБА_2 у результатах службового розслідування; останній не повідомляв керівника ГУНП про наявність таких обставин.

Водночас, позивачем не наведено, які повноваження голови дисциплінарної комісії, визначені п. 2 розділу ІІІ Положення, ОСОБА_2 виконував неналежним чином, або не виконував взагалі.

Керівником ГУНП в Черкаській області також не виявлено порушень проведення службового розслідування.

Натомість, адміністративна справа містить матеріали службового розслідування щодо порушення службової дисципліни поліцейськими Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП (а.с. 53-268), зокрема, висновок службового розслідування, затверджений начальником ГУНП в Черкаській області 15.11.2019; пояснення поліцейських Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП (в т.ч. ОСОБА_1 (а.с. 94, 210-213), їх посадові інструкції, функціональні обов`язки; матеріали ЖЕО №1410 від 07.07.2019 за зверненням ОСОБА_4 , №1421 від 07.07.2019 за зверненням ОСОБА_5 та №1422 від 08.07.2019 за зверненням ОСОБА_6 ; довідка №651 про результати розгляду звернень ОСОБА_4 , довідка №644 про результати розгляду звернення ОСОБА_5 , довідка №646 про результати розгляду звернення ОСОБА_6 , довідка №667 про результати перевірки інформації гр. ОСОБА_4 , інші.

Під час судового розгляду справи позивачем не спростовувалися порушення, встановлені під час службового розслідування, і які в подальшому стали підставою для звільнення його зі служби в поліції.

Стосовно доводів позовної заяви про те, що позивач був позбавлений прав заявляти відвід членам дисциплінарної комісії, подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи у зв`язку з тим, що в наказі відповідача від 15.10.2019 №2545 «Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії» не зазначено в якій формі проводиться розгляд дисциплінарної справи, у формі письмового провадження чи відкритого засідання, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 10 ст. 15 Дисциплінарного статуту за рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

Наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 15.10.2019 №2545 призначене службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті майора поліції ОСОБА_2 від 10.10.2019 №436рп/12/і/03-2019 та поданні Черкаського управління ДВБ НПУ від 10.10.2019 №1292/42-23/01 про вчинення окремими поліцейськими Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП порушень, що мають ознаки дисциплінарного проступку; сформовано дисциплінарну комісію для проведення службового розслідування.

Про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією у відкритому засіданні позивач не повідомлявся у строки, визначені ч. 10 ст. 15 Дисциплінарного статуту.

Зі змісту висновку службового розслідування від 15.11.2019 вбачається, що останнє проведене у формі письмового провадження.

Під час судового розгляду справи встановлено, що позивачу було відомо про призначення службового розслідування; 30.10.2019 у нього відбирались письмові пояснення.

Згідно з п. 2 Розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 5 розділу IV Порядку №893).

На думку суду, вищевстановлені обставини справи свідчать про можливість реалізації позивачем своїх прав під час проведення службового розслідування, визначених пунктом 2 розділу IV Порядку №893, статтею 18 Дисциплінарного статуту.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що під час прийняття оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений законом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням вимог пункту 3 розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Учасники справи:

1) позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

2) відповідач - Головне управління Національної поліції в Черкаській області (18002, м.Черкаси, вул. Смілянська, буд. 57, ).

Повний текст рішення складено 22.07.2020.

Суддя О.А. Рідзель