Справа № 160/11730/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 липня 2020 року м. Дніпросправа № 160/11730/19

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Ясенова Т.І. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року (суддя суду 1 інстанції Віхрова В.С.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним рішення та спонукання до вчинення дій,-

ВСТАНОВИВ:

07.07.2020 Представником ОСОБА_1 подано до суду засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020.

При перевірці апеляційної скарги встановлено, що скаргу подано з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

Частинами 1, 2 статті 295 КАС України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою представником позивача заявлено клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

В обґрунтування заявленого клопотання посилається на те, що копію оскарженого рішення отримано заявником засобами поштового зв`язку 03.02.2020. Для отримання належного доказу незадовільного майнового стану позивача, представник звернувся до фіскальної служби для отримання відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, які було видано 01.04.2020.

Посилається на те, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» від 29.03.2020 № 3275 (опублікований 02.04.2020) (далі - Закон № 3275) внесені зміни до КАС України, зокрема Розділ VI «Прикінцеві положення» доповнено новим пунктом 3, за змістом якого під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені цим Кодексом зокрема щодо звернення до адміністративного суду, повернення позовної зави, залишення позовної заяви без руху, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги продовжуються на строк дії такого карантину.

Дослідивши вищевказане клопотання, суд зазначає наступне.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон від 30.03.2020 № 540-IX), пунктом 9 якого внесено зміни, зокрема, до Кодексу адміністративного судочинства України. Розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3, яким передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину, а також регламентовано, що строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Між тим, як вбачається з матеріалів справи, оскаржнене рішення ухвалено Дніпропетровським окружним адміністративним судом 20.01.2020 та отримано представником позивачеа 03.02.2020, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. (а.с. 83)

Таким чином, тридцятиденний строк на оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 року сплинув 05.03.2020 року, тобто до початку дії карантину встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), а тому визначене наведеним законом продовження строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції в межах даної справи застосуванню не підлягає.

Отже, доводи наведені в клопотанні не можуть бути визнані поважними причинами пропущення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції при зверненні з апеляційною скаргою.

Разом з тим, відповідно до пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою заявником не додано до скарги документ про сплату судового збору, при цьому заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування заявленого клопотання посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік та надає відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків №60260 від 01.04.2020 про суми виплачених доходів та утриманих податків, з якої вбачається, що за період з 1 кварталу 2019 року по 4 квартал 2019 року станом на 30.03.2020 розмір доходів позивача склав 521,95грн.

Розглянувши вищевказане клопотання, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вирішуючи питання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати такого збору, суд враховує майновий стан сторони. Втім, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести причини та надати докази на підтвердження неможливості сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків не можуть бути розцінені як належний доказ на підтвердження скрутного матеріального становища скаржника, оскільки наданий до суду витяг містить інформацію про доходи ОСОБА_1 на території України, проте, як вбачається з матеріалів справи, позивач з 2005 року проживає на території держави Ізраїль, але інформації про доходи в Ізраїлі представником позивача не надано.

Таким чином, належних доказів на підтвердження відсутності достатніх коштів для оплати судових витрат (скрутного матеріального становища) на момент звернення до суду з апеляційною скаргою представником позивача до суду не надано, а тому неможливість сплатити судовий збір належним чином не доведено.

Згідно з матеріалами справи позивачем подано адміністративний позов до суду першої інстанції 22.11.2019, що підтверджено штампом вхідної кореспонденції суду першої інстанції.

Позовні вимоги носять немайновий характер.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено на 2019 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб в місячному розмірі з 01 січня - 1921,00 гривень.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову немайнового характеру судовий збір справляється: якщо подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; якщо подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином розмір судового збору, що підлягає сплаті становить 1152 грн. 60 коп.

Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.

З огляду на викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням десятиденного строку з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції заяви із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження з наданням доказів на підтвердження обставин викладених у такій заяві; документу про сплату судового збору в розмірі 1152 грн. 60 коп. за реквізитами: отримувач коштів УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA1004004, Код класифікації доходів бюджету 22030101 або надати належні та допустимі докази на підтвердження майнового стану позивача, зокрема докази, які свідчать про відсутність у нього інших джерел доходів.

Керуючись ст. 169, 241-245, 298 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції:

- заяви із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження з наданням доказів на підтвердження обставин викладених у такій заяві;

- документу про сплату судового збору в розмірі 1152 грн. 60 коп. за реквізитами: отримувач коштів УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA1004004, Код класифікації доходів бюджету 22030101 або надати належні та допустимі докази на підтвердження майнового стану позивача, зокрема докази, які свідчать про відсутність у нього інших джерел доходів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.І. Ясенова