Справа № 520/6738/2020
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків
28 липня 2020 р. № 520/6738/2020
Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сагайдака В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Харківського обласного військового комісаріата (вул. Коцарська, буд. 56,м. Харків,61052, ), Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м.Харків, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить суд:

- визнати протиправними дії Харківського обласного військового комісаріату щодо не врахування при обчисленні з 01 січня 2018 року грошового забезпечення для перерахунку пенсії на підставі визначення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розмір мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 : оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, з 01 січня 2019 року та з 01 січня 2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, обчисленим виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, 01 січня 2019 року, 01 січня 2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Харківській області, після отримання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, з 01 січня 2019 року та з 01 січня 2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, обчисленим виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, 01 січня 2019 року, 01 січня 2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, провести перерахунок та виплатити мені пенсію з урахуванням вже отриманих виплат.

Відповідач ІНФОРМАЦІЯ_1 , надав до суду відзив, згідно змісту якого у задоволенні вимог просив суд відмовити. Ухвалою суду від 02.07.2020 року відзив повернуто заявнику без розгляду через не наданням до суду доказів на підтвердження надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів учасникам справи.

Відповідач Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, надав до суду відзив, згідно змісту якого у задоволенні вимог просив суд відмовити.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд встановив, що позивач відповідно до положень Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ (надалі - Закон №2262-ХІІ) з 2014 року перебуває на обліку в Головному управлінні пенсійного Фонду України в Харківській області та отримує пенсію за вислугу років.

19.05.2020 року позивач звернувся до Харківського обласного військового комісаріату зі зверненням щодо встановлення розміру посадового окладу та окладу за військовим званням при перерахунку грошового забезпечення для обчислення пенсії відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №103.

Листом від 22.05.2020 року повідомлено позивача, що складові грошового забезпечення станом на 01.03.2018 р. для перерахунку пенсії відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №103 встановлені вірно, підстав для перегляду грошового забезпечення на будь-яку іншу дату немає.

З матеріалів справи встановлено, що 18.05.2020 року позивач звернувся до Харківського обласного військового комісаріату із заявою, в якій просив:

оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, 01 січня 2019 року, та 01 січня 2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, на 01 січня 2019 року та 01 січня 2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

Не погоджуючись з вищевикладеним позивач звернувся до суду з даним позовом.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1.

Згідно частин 2-4 ст.9 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей, до складу грошового забезпечення входять:

посадовий оклад;

оклад за військовим званням;

щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);

одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.

Грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності. Порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України. Порядок і розміри грошового забезпечення військовослужбовців, відряджених до державних органів, підприємств, установ, організацій, а також державних та комунальних навчальних закладів для виконання завдань в інтересах оборони держави та її безпеки із залишенням на військовій службі, визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. №704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

Додатком 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. №704 затверджено схеми тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу, яким передбачено, що Підполковник, капітан II рангу, підполковник служби цивільного захисту, підполковник внутрішньої служби, підполковник податкової міліції - застосовується тарифний коефіцієнт 0,8.

Відповідно п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. №704: виплату грошового забезпечення військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу здійснювати в порядку, що затверджується Міністерством оборони, Міністерством внутрішніх справ, Міністерством фінансів, Міністерством інфраструктури, Міністерством юстиції, Службою безпеки, Управлінням державної охорони, Службою зовнішньої розвідки, Адміністрацією Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації (далі - державні органи).

Положеннями пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. №704 передбачено установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

Згідно Примітки до додатку 1 посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Статтями 7, 8 Закону України Про державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1762 грн., а мінімальна заробітна плата - 3723 грн. Отже, 50% мінімальної заробітної плати буде складати 1861,50 грн.

Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням повинен бути 1861,50 грн.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2019 році, визначений Закону України Про Державний бюджет України на 2019 рік складає 1921 грн., а мінімальна заробітна плата 4173 грн.

Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням повинен бути 2086,50грн.

У разі, коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2020 році, визначений Законом України Про Державний бюджет України на 2020 рік складає 2102 грн., а мінімальна заробітна плата - 4723 грн.

Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням повинен бути 2361,50 грн.

Враховуючи приписи Додатку 14 та розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб і мінімальної заробітної плати у 2018 році, для коректного визначення окладу позивача за військовим (спеціальним) званням необхідно застосовувати мінімальний множник, а саме 50% мінімальної заробітної плати 1861,5 грн. (на 2018 рік), 2086,50 грн. (на 2019 рік) та 2361,50 грн. (на 2020 рік).

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області після отримання довідки про розмір грошового забезпечення провести перерахунок та виплатити пенсію з урахуванням вже отриманих виплат, суд зазначає наступне.

Завданням адміністративного судочинства, згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтерес юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оскільки, пенсійним органом ще не отримано відповідну довідку, суд вважає, що вищезазначена вимога щодо подальшого перерахунку та виплати пенсії є передчасною.

Аналогічну позицію закріпив Пленум Вищого адміністративного суду України у своїй постанові №7 від 20 травня 2013 року, зазначивши, що резолютивна частина рішення не повинна містити приписів, що прогнозують можливі порушення з боку відповідача та зобов`язання його до вчинення чи утримання від вчинення дій на майбутнє.

Отже, суд доходить висновку про відмову в задоволенні позовної вимоги в цій частині.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частини перша, друга статті 77 КАС України). У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції, Суд звертав увагу на необхідність покладення обов`язку доказування на податковий орган, що цілком відповідає положенням статті 77 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Харківського обласного військового комісаріата (вул. Коцарська, буд. 56, м. Харків, 61052, ), Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м.Харків, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,- задовольнити частково.

Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо не врахування при обчисленні з 01 січня 2018 року грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 на підставі визначення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розмір мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 : оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01 січня 2018 року, з 01 січня 2019 року та з 01 січня 2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, обчисленим виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, 01 січня 2019 року, 01 січня 2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 28 липня 2020 року.

Суддя Сагайдак В.В.