Справа № 160/2714/20
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2020-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 червня 2020 року Справа № 160/2714/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить:
Ухвалою суду від 16.03.2020 року зазначену позовну заяву було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам встановленим статтями 161 КАС України та позивачеві був наданий строк для усунення недоліків.
Так, на виконання вимог зазначеної ухвали 26.03.2020 року на адресу суду надійшла заява з додатками від позивача про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою суду від 31.03.2020 року відкрито провадження у справі №160/2714/20 та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що податковий орган заперечує проти задоволення позовних вимог виходячи з наступного.
Відповідно до пункту 3 Розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02.04.2020), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки розгляду адміністративної справи продовжуються на строк дії такого карантину.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
18.10.2019 року головним державним ревізором - інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Лівобережного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, Денисюк В.Ю. , на підставі пп.19-1.1.1 п.19-1.1 ст.19-1, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, у порядку пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 та ст.76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за липень 2019 року ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» (код 42082379).
За результатами проведеної перевірки складено акт №5021/04-36-53-41/42082379 від 18.10.2019 року про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» (код 42082379) за липень 2019 року.
Згідно висновків акту перевірки №5021/04-36-53-41/42082379 від 18.10.2019 року, перевіркою встановлено порушення п.185.1 ст.185, п.187.1, ст.187, п.192.1 ст.192 та п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» за липень 2019 року занижено позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету (рядок 18) у сумі 4 167 грн.
Внаслідок виправлених самостійно виявлених помилок за липень 2019 року, які відбулися не з вини ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», 20.09.2019 року позивачем подано Уточнений розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість з додатками (Д1) та (Д5), що підтверджується квитанцією №2. Зазначені документи містяться в матеріалах даної справи.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи згідно (Д1) до Уточненого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість видно, що відбулися коригування податкових зобов`язань згідно зі статтею 192 розділу V ПК України на суму 748 211 грн та 149 642 грн, які відобразилися в Уточненому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість в рядку 7 коригування податкових зобов`язань та в колонці 6 уточненого показника.
Разом з тим, згідно (Д5) до Уточненого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість розшифровано податкові зобов`язання та податковий кредит в розрізі контрагентів, а саме щодо підприємства Представництво «Діполь ГмбХ», яке набуло статусу платника ПДВ.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).
Згідно до п.48.1 ст.48 ПК України, податкова декларація складається за формою, затвердженою в порядку, визначеному положеннями п.46.5 ст.46 цього Кодексу та чинному на час її подання. Форма податкової декларації повинна містити необхідні обов`язкові реквізити і відповідати нормам та змісту відповідних податку та збору.
Пунктами 49.1 та 49.2 статті 49 ПК України встановлено, що податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків. Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.
Згідно п.50.1 ст.50 ПК України, у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку. Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.
Відповідно до п.54.1 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо: згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган (пп.54.3.3, п.54.3 ст.54 ПК України).
Абзацом 3 пункту 1 статті 58 ПК України передбачено, що контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт: заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.
Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
За правилами пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Порядок проведення камеральної перевірки та його процедуру врегульовано статтею 76 ПК України. Зокрема, така перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Відповідно до п.187.1 ст. 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Згідно п. 200.1 ст. 200 ПК України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
- у полі "Дата складання" зазначається дата, на яку було виявлено помилку в ІПН покупця;
- у заголовній частині розрахунку коригування зазначаються дані із заголовної частини податкової накладної з помилковим ІПН;
- у розділі Б зазначаються зі знаком "-" (виводяться в "0") відповідні показники усіх рядків податкової накладної, що коригується (кількість, обсяг постачання та сума ПДВ).
Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в ЄРПН платником податку, якому належить ІПН, що помилково був зазначений у полі "ІПН покупця" податкової накладної.
Продавець повинен скласти та зареєструвати в ЄРПН нову податкову накладну з урахуванням таких особливостей:
- реквізити заголовної частини податкової накладної зазначаються без помилок, тобто у полі "ІПН покупця" має бути вказаний правильний ІПН отримувача (покупця);
- у полі "Дата складання" зазначається дата виникнення податкових зобов`язань постачальника (продавця), тобто дата складання податкової накладної з "помилковим" ІПН;
- такій податковій накладній присвоюється новий порядковий номер, відмінний від порядкового номера податкової накладної з "помилковим" ІПН отримувача (покупця);
- у розділі Б такої податкової накладної зазначається обсяг операцій з постачання товарів/послуг та інші показники, що були вказані в податковій накладній з "помилковим" ІПН.
Так, позивачем 23.08.2019 року складено та зареєстровано 28.08.2019 року в ЄРПН розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 31.07.2019 року №22 зі знаком «-» окремо в кожній графі.
Разом з тим позивачем складено та зареєстровано в ЄРПН нову податкову накладну від 31.07.2019 року №8505 з правильним заповненням реквізитів.
Також, встановлено, що позивачем у зв`язку із зміною статусу Представництва «Діполь ГмбХ» з «Неплатника» на статус платника ПДВ, внесені відповідні коригування додатком (Д5) до Уточненого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок.
Пунктом 192.1 статті 192 ПК України, встановлено, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно із цим пунктом платник ПДВ - постачальник може зменшити податкові зобов`язання при зміні суми компенсації вартості товарів (послуг), поставлених покупцям - неплатникам ПДВ, але за умови повернення раніше поставлених товарів у власність постачальника з наданням покупцеві повної грошової компенсації їх вартості, у тому числі при перегляді цін, пов`язаних із гарантійною заміною товарів або заміною низькоякісних товарів відповідно до закону або договору. Тобто суть цієї норми полягає в тому, що постачальник - платник ПДВ може зменшити свої податкові зобов`язання за дотримання двох умов: покупець повертає товар постачальникові; постачальник повертає покупцеві гроші за цей товар. Як бачимо, порядок коригування, викладений у п. 192.2 ст.192 ПК України, застосуємо, тільки коли товар був відвантажений та оплачений. В інших ситуаціях, наприклад, коли повертається поставлений, але неоплачений товар (або його частина) або повертається передоплата (її частина) за ще не відвантажений товар (непоставлену послугу), дану норму застосувати не вийде.
Судом встановлено, в Акті перевірки №5021/04-36-53-41/42082379 від 18.10.2019 року, відповідач зазначає, що позивач занизив позитивне значення рядку 18 Податкової декларації з ПДВ за липень 2019 року на ПДВ 4 167 грн. та податкові зобов`язання за рядком 9 Податкової декларації з ПДВ за липень 2019 року, на цю ж суму, у зв`язку з заниженням обсягів постачання рядка 1 Податкової декларації з ПДВ за липень 2019 року на суму ПДВ 4 167 грн.
Тобто, за результатами такого декларування до рядку 1.1 Податкової декларації з ПДВ за липень 2019 року з додатку №5, переноситься сума, що дорівнює 0 грн.
При цьому, суд зауважує, що при декларуванні навіть окремо в додатку №1 до Податкової декларації з ПДВ за липень 2019 року розрахунку коригування кількісних показників від 23.08.2019 р. №22 до податкової накладної від 31.07.2019 р. №7867/1111, а в додатку №5 до Податкової декларації з ПДВ за липень 2019 року -податкової накладної від 31.07.2019 р. №8505/1111, податкові зобов`язання за рядком 9 та позитивне значення за рядком 18, буде незмінним, по відношенню задекларованого позивачем на даний час.
Коригування показників рядку 1, має своїм наслідком коригування показників рядку 7 до Податкової декларації з ПДВ за липень 2019 року, що в свою чергу не призведе до зміни показників рядків 9 та 18, та забезпечить дотримання балансу інтересів між платником податків та податковим органом.
Уточнюючий розрахунок та додаток 5 прийнято податковим органом, про що свідчать квитанції №№ 1, 2.
Аналізуючи викладене, суд зазначає, оскільки жодної події із тих, які зазначені у п.187.1 ст. 187 ПК України, а саме відвантаження товару, виконання робіт/послуг чи отримання оплати за них як підстави для виникнення податкових зобов`язань не відбулося, у позивача не виникло і обов`язку щодо відображення у податковій декларації з ПДВ за липень 2019 року податкових зобов`язань за податковою накладною від 31.07.2019 р. №7867/1111, що була виписана помилково (за відсутності підстав для виникнення податкових зобов`язань, як для неплатника). При цьому, позивачем було складено (за фактом виявлення помилки - отримання листа від контрагента (додається) та зареєстровано в ЄРПН у межах встановлених строків (до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені) розрахунок коригування до цієї помилково складеної податкової накладної.
У відповідності до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, обов`язок доведення обставин, які стали підставою для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення покладено на контролюючий орган.
Крім того, суд зазначає, що платники податків не наділені повноваженнями податкового контролю, що є функцією податкового органу, тому вони не можуть володіти інформацією про зміну статусу платника ПДВ своїми контрагентами без повідомлення безпосередньо останніми про такі обставини в силу того, що вони перебувають поза межами його впливу.
З огляду на викладені обставини суд доходить висновку, що відповідачем суду не надано достатніх доказів в обґрунтування виникнення у позивача повторного податкового зобов`язання під час здійснення коригування податкової накладної та подання уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (зміни із статусу «не платника» на статус «платника ПДВ»), а тому суд доходить висновку, про відсутність у ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» за липень 2019 року заниження позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету (рядок 18) у сумі 4 167 грн.
Згідно з ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Приймаючи до уваги встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими врегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги».
На підставі ст.139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області суму судового збору в розмірі 2 102 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова