Справа № 640/17914/19
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2020-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2020 року м. Київ № 640/17914/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТМОСФЕРА КОНСТРАКТ"

до Державної архітектурно - будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування припису та постанови

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АТМОСФЕРА КОНСТРАКТ" (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області №3105/2/1010-699/01 від 31 травня 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування на Товариство з обмеженою відповідальністю "АТМОСФЕРА КОНСТРАКТ" та припис № С-1705/б від 17 травня 2019 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що про винесення вказаної постанови та припису останньому стало відомо лише після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження.

Крім того позивач вказує, що Наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, на виконання якого проведено позапланову перевірку, в результаті чого винесено припис та постанову, видано з порушенням норм чинного законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що оскаржуване рішення прийнято ним на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вказує, що у ході позапланової перевірки по прибуттю за місцем розташування об`єкта будівництва, посадові особи Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області в особі головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Трохименка Артема Олександровича та головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Селецького Леоніда Дмитровича не були допущені позивачем до проведення перевірки, хоча на підставі статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів що підлягають обов`язковому обстеженню.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Судом встановлено, що на підставі звернення Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області було видано наказ №83П від 08 квітня 2019 року на проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Будівництво багатофункціонального житлового комплексу із вбудовано-прибудованими приміщеннями та надземним паркінгом за адресою: Київська область, місто Бориспіль, вулиця Бежівка (колишня Дзержинського), 14 ».

Направленням №205.19/03 від 09 квітня 2019 року головного інспектора будівельного нагляду Селецького Леоніда Дмитровича, головного інспектора будівельного нагляду Трохименка Артема Олександровича, головного інспектора будівельного нагляду Логунова Володимира Володимировича згідно постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю» направлено для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Будівництво багатофункціонального житлового комплексу із вбудовано-прибудованими приміщеннями та надземним паркінгом за адресою: Київська область, місто Бориспіль , вулиця Бежівка (колишня Дзержинського), 14 ». Строк дії направлення з 06 травня 2019 року до 17 травня 2019 року.

Як вбачається з матеріалів справи, 17 травня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Селецьким Леонідом Дмитровичем та головним інспектором будівельного нагляду Трохименком Артемом Олександровичем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкт будівництва багатофункціонального житлового комплексу із вбудовано-прибудованими приміщеннями та наземним паркінгом для виконання покладених на них функцій.

У вказаному акті зазначено, що генеральний підрядник Товариство з обмеженою відповідальністю «АТМОСФЕРА КОНСТРАКТ» не допустив посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю для проведення перевірки на об`єкт будівництва за адресою: Київська область, місто Бориспіль, вулиця Бежівка (колишня Дзержинського), 14, чим порушив положення пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

17 травня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Трохименком Артемом Олександровичем винесено припис № С-1705/6 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою допустити посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва та надати необхідні документи.

В зв`язку з невиконанням вказаного припису, 31 травня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Трохименком Артемом Олександровичем було винесено постанову № З-3105/2/110-699/01 про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності, згідно якої, Товариство з обмеженою відповідальністю «АТМОСФЕРА КОНСТРАКТ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 57 630,00 грн.

Вважаючи спірні рішення та припис такими, що прийняті з порушенням вимог чинного законодавства, позивач звернувся з відповідним позовом до суду,при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (зі змінами та доповненнями), котрий спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі - Закон № 3038).

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038 державний архітектурно - будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурного - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Згідно пункту 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно -будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

-безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

-складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

-у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

-проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

У відповідності до абзацу 7 пункту 12 Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно - будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

В свою чергу, згідно пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

- допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

- виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Згідно пункту 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно -будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що обов`язковою умовою є те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Статтею 41 Закону № 3038 та пунктами 16 - 18, 20, 21 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно - будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Судом встановлено, що посадовими особами Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області 17 травня 2019 року складено акт про недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва, протокол № 3-Л-З-1705/05 про адміністративне правопорушення та припис № С-1705/6 по усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, які направлені позивачу поштовим зв`язком з повідомленням про вручення.

Як встановлено судом, спірна постанова № З - 3105/2/1010-699/01 від 31 травня 2019 року винесена за вчинення правопорушення щодо недопущення посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Відповідно до пункту 22, 23 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно - будівельного контролю, який наклав штраф. Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів.

Так, позивач в позові вказує, що Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області порушено пункт 12 Порядку № 553, оскільки останнім не було направлено повідомлення про проведення перевірки із зазначенням дати її проведення та документів, надання яких є необхідними для її проведення.

Однак, суд не може погодитись з такими доводами, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно абзацу 6 пункту 12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Тобто, порядок оформлення та строки направлення повідомлення про проведення перевірки, які зазначені в пункті 12 Порядку № 553, застосовуються у випадку проведення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Як встановлено судом, згідно наказу № 83П від 08 квітня 2019 року щодо проведення позапланової перевірки та Направлення на проведення позапланової перевірки № 205.19/03 від 09 квітня 2019 року, відносно позивача було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва: «Будівництво багатофункціонального житлового комплексу із вбудовано-прибудованими приміщеннями та надземним паркінгом за адресою: Київська область, місто Бориспіль, вулиця Бежівка (колишня Дзержинського), 14».

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що направлення на проведення перевірки було надіслано на адресу позивача рекомендованим листом із переліком документів, які уповноважений представник мав надати під час проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на вказаному будівництві, про що свідчать матеріали справи.

Тобто, відповідачем належним чином повідомлено суб`єкта господарювання Товариство з обмеженою відповідальністю "АТМОСФЕРА КОНСТРАКТ" про проведення позапланового заходу.

У той же час, ні приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю завчасно попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

Від суб`єкта владних повноважень, відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед початком проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується із положеннями пункту 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

З огляду на викладене, суд вказує на необґрунтованість тверджень представника позивача про неправомірність проведення відповідачем відповідної перевірки без попереднього повідомлення суб`єкта містобудування (у даному разі позивача) про проведення такої перевірки, оскільки останні не відповідають наведеним законодавчим положенням.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі №813/578/17.

Також суд не бере до уваги доводи позивача стосовно порушення вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки відповідно до частини 4 статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Тобто, застосування вказаного закону у спірних правовідносинах можливо лише у разі не врегулювання певних питань спеціальним Законом № 3038-VI, а тому доводи позивача про відсутність підстав для проведення позапланової перевірки спростовується викладеним вище обставинами.

Суд також зазначає, що форма актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджені Наказом Міністерства регіонального будівництва від 15 травня 2012 року № 240.

Як встановлено, Направлення для проведення позапланової перевірки відповідає вимогам Наказу Міністерства регіонального будівництва від 15 травня 2012 року № 240.

За наведених обставин суд вважає позовні вимоги не обґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, позивачем не надано суду достатні документальні докази, якими б підтверджувались заявлені ним позовні вимоги, в той час, як відповідачем доведено правомірність та обґрунтованість прийнятих ним рішень з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Підстави для вирішення питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволені адміністративного позову Товариству з обмеженою відповідальністю "АТМОСФЕРА КОНСТРАКТ" відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко