Справа № 160/11333/19
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Прудника С.В.
за участі секретаря судового засіданняСтогній К.В.,
за участі: позивача: представника позивача: представника відповідача: ОСОБА_1 Сігало В.Л. Олійника В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,-
13.11.2019 ФОП ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, в якій просила суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ДН-2564/268/АВ/ТД-ФС/539 від 08.10.2019 року у розмірі 125 190 грн. у відношенні ФОП ОСОБА_1 , яка прийнята першим заступником начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М.
ГУ Держпраці у Дніпропетровській області до суду подано відзив та додатковий відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог. В мотивування означеного позивач зазначає, що ФОП ОСОБА_1 здійснює діяльність з 15.02.2016 по теперішній час, відповідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. Відповідно інформації ФОП ОСОБА_1 (додатку) від 12.09.2019 найманих працівників у ФОП ОСОБА_1 , з якими укладені трудові договори - немає. Інспекційне відвідування проведене за місцем провадження підприємницької діяльності: ФОП ОСОБА_1 - АДРЕСА_3 (кіоск «ІНФОРМАЦІЯ_3»). Журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) для здійснення запису про початок проведення інспекційного відвідування не наданий. В ході інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 , розпочатого 12.09.2018 об 12 год. 30 хв. було встановлено наступне. Частиною третьою ст. 24 КЗпП України зазначено: «Працівник не може бути допущений до роботи без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України». У Порядку повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 №413 зазначено: «Відповідно до частини третьої статті 24 Кодексу законів про працю України Кабінет Міністрів України постановляє: установити, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів: засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного підпису; на паперових носіях разом з копією в електронній формі; на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами». В ході інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 , розпочатого 12.09.2018 об 12 год. 30 хв. було встановлено, що в кіоску « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (АДРЕСА_3 ) де здійснює діяльність ФОП ОСОБА_1 , на робочому місці знаходилась одна працівниця ОСОБА_2 . В ході інспекційного відвідування 12.09.2018 об 12 год. 40 хв., в кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» продавець квітів ОСОБА_2 , продавала ІНФОРМАЦІЯ_3 покупцям у присутності головних державних інспекторів відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Нікопольському регіоні. В ході інспектування засобами відео-техніки було зафіксовано факти продажу квітів покупцю у кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» громадянкою ОСОБА_2 . З письмового пояснення ОСОБА_2 вона працює у ФОП ОСОБА_1 продавцем квітів з 12.09.2019 з 8.00 годин (пояснення до акту додається -додаток). Відповідно пояснення ФОП ОСОБА_1 продавець квітів ОСОБА_2 знаходилась у кіоску за її проханням з 8.00 годин до 14.00 годин 12.09.2019 року. Документи підтверджуючі укладання трудових відношень ФОП ОСОБА_1 з ОСОБА_2 на час інспекційного відвідування інспектору не надано, та відповідно пояснень ФОП ОСОБА_1 і ОСОБА_2 трудові відносини з ОСОБА_2 не укладено та повідомлення до Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу не надано. Вищевказане свідчить про недотримання роботодавцем порядку оформлення трудових відносин з найманими працівниками, що є порушенням вимог ч. 1 ст. 21, ч. 1, ч. З ст. 24 КЗпП України, згідно яких: «Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України» тощо та свідчить про фактичний допуск 1 працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту).
Також відповідач зазначає, що відповідно до статті 259 Кодексу законів про працю України, статті 53 Закону України «Про зайнятість населення», частиною третьою статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», пунктом 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 509, та на підставі абзацу 2 частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України, Головним управлінням винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу в розмірі 125190 грн. на позивача. Щодо позиції позивача: Головним управлінням жодного факту порушень незаконного місця здійснення торгівельної діяльності позивачем не встановлено та не зафіксовано належним чином. Дана позиці не відповідає вищевикладеним дійним обставинам справи, зібраним по справі доказам (акту, поясненням, відео запису).
Щодо позиції позивача: Головним управлінням всупереч вимог ст. 59 Конституції України під час проведення інспекційного відвідування здійснювали психологічний тиск на позивача та його працівника. Дана позиція є нічим не підтвердженим припущенням, відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення. Зібраними по справі доказами (акту, поясненням, відео запису) підтверджується відсутність вчинення будь-якого тиску Головним управлінням під час проведення інспекційного відвідування позивача.
Одночасно із позовною заявою, ФОП ОСОБА_1 подано до суду заяву про забезпечення позову, за результатами розгляду якої, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.11.2019 у задоволенні останньої відмовлено повністю.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.11.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи. Витребувано від Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області та надати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду у строк до 09 грудня 2019 року: докази щодо здійснення відео-техніки, якими зафіксовано факти продажу квітів покупцю у кіоску "ІНФОРМАЦІЯ_3" громадянкою ОСОБА_2 під час проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 ; детальний розрахунок штрафу у розмірі 125190 грн. згідно постанови № ДН-2564/268/АВ/ТД-ФС/539 від 08.10.2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2020 року клопотання представника позивача Сігало В.Л. про поновлення провадження задоволено, поновлено провадження у даній справі, продовжено розгляд справи зі стадії підготовчого провадження, на якій його було зупинено, призначено підготовче засідання.
У судове засідання 22.07.2020 року прибули позивач, представник позивача та представник відповідача.
Позивач та його представник позов підтримав та просив задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві.
Представник відповідача позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позові відмовити, посилаючись на доводи, наведені у письмовому відзиві на позов.
Заслухавши пояснення позивача, представника позивача та пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в задоволенні позовної заяви слід відмовити з огляду на наступне.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що ФОП ОСОБА_1 здійснює діяльність з 15.02.2016 по теперішній час, відповідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.
Як видно із картки реєстрації об`єкта торгівлі №67 від 28.03.2017, яка затверджена Нікопольською міською радою, назва об`єкта - павільйон «ІНФОРМАЦІЯ_3», суб`єкт господарювання - ФОП ОСОБА_1 , адреса об`єкта - АДРЕСА_3 . Юридична адреса, для фізичної особи, домашня адреса: АДРЕСА_5 код (номер) - НОМЕР_1 . Вид діяльності: роздрібна торгівля квітами. Режим роботи: зимовий - з 08:00 до 18:00, літній з 08:00 до 18:00. Торговельна площа/посадкові місця 9,0 кв.м.
Відповідно інформації ФОП ОСОБА_1 (додатку) від 12.09.2019 найманих працівників у ФОП ОСОБА_1 , з якими укладені трудові договори - немає.
З матеріалів справи убачається, що листом виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 02.08.2019 року №3779/19 на ім`я начальника управління з питань праці ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Толстогузова А.Б. повідомлено, що відповідно до протокольного доручення засідання міської робочої групи з питань легалізації виплати заробітної плати та зайнятості населення від 25.07.2019 року, робочою групою 30.07.2019 року було проведено обстеження суб`єктів господарювання, що здійснюють свою діяльність по АДРЕСА_6 . За результатами обстеження встановлено: « АДРЕСА_3 , фізична особа-підприємець ОСОБА_4 , ідентифікаційний номер не надано. У пекарні, зі слів адміністратора ОСОБА_5 та касира ОСОБА_6 , працює 7 осіб, яким протягом 9 останніх місяців ФОП відмовляє в офіційному працевлаштуванні. « АДРЕСА_3 , фізична особа- підприємець ОСОБА_8 , ідентифікаційний номер не надано. У лавці працює чоловік на ім`я ОСОБА_9 , який повідомив, що трудові відносини з ним не оформлені. Кіоск « АДРЕСА_3 , фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , продаж квітів здійснює ОСОБА_10 , з якою трудові відносини не оформлені. Таким чином є необхідність проведення заходу державного контролю з питань виявлення неоформлених трудових відносин у зазначених фізичних особах-підприємців.
12.09.2019 за вих. №201/4.3-19 головним державним інспектором з питань додержання
законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Нікопольському регіоні ОСОБА_11 ФОП ОСОБА_1 направлено вимогу про надання інформації та копій документів, необхідних для проведення перевірки. Означену вимогу отримано позивачем 12.09.2019 року, про шо свідчить її особистий підпис.
У період з 12.09.2019 по 16.09.2019 фахівцями ГУ Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_11. (службове посвідчення №268) та ОСОБА_12 (службове посвідчення №269), відповідно до статті 259 Кодексу законів про працю України, частини третьої статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», пунктів 19, 31 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295 та постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823, у присутності фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 проведено інспекційне відвідування фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (код за РНОКПП НОМЕР_1 ), адреса реєстрації: АДРЕСА_7 ; адреса здійснення діяльності: АДРЕСА_1 (кіоск «ІНФОРМАЦІЯ_3).
Під час означеного інспекційного відвідування, яке розпочато 12.09.2019 о 12:30 год. встановлено, що в кіоску « ІНФОРМАЦІЯ_3 » АДРЕСА_9 ) де здійснює діяльність ФОП ОСОБА_1 , на робочому місці знаходилась одна працівниця ОСОБА_2 . В ході інспекційного відвідування 12.09.2019 об 12:40 год., в кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» продавець квітів ОСОБА_2 , продавала ІНФОРМАЦІЯ_3 покупцям у присутності головних державних інспекторів відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Нікопольському регіоні. В ході інспектування засобами відео-техніки було зафіксовано факти продажу квітів покупцю у кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» громадянкою ОСОБА_2 . З письмового пояснення ОСОБА_2 вона працює у ФОП ОСОБА_1 продавцем квітів з 12.09.2019 з 8.00 год. Відповідно пояснення ФОП ОСОБА_1 продавець квітів ОСОБА_2 знаходилась у кіоску за її проханням з 8.00 годин до 14.00 годин 12.09.2019 року, що підтверджується поясненнями, які додані акту інспекційного віддування ГУ Держпраці у Дніпропетровській області. Документи підтверджуючі укладання трудових відношень ФОП ОСОБА_1 з ОСОБА_2 на час інспекційного відвідування інспектору не надано, та відповідно пояснень ФОП ОСОБА_1 і ОСОБА_2 трудові відносини з ОСОБА_2 не укладено та повідомлення до Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу не надано.
У ході інспекційного відвідування встановлено:
1. В порушення частини 1 ст. 24 Кодексу законів про працю України від 10.12.1971 із змінами і доповненнями, ФОП ОСОБА_1 трудовий договір з продавцем ОСОБА_2 в письмовій формі не було укладено, але працівника фактично було допущено до роботи з 08:00 годин 12.09.2018.
2. В порушення ч. 3 ст. 24 Кодексу законів про працю України від 10.12.1971 із змінами і доповненнями, працівниця ОСОБА_2 допущена до роботи без оформлених наказів та повідомлень Державної фіскальної служби про прийняття працівників на роботу.
За результатами проведення інспекційного відвідування, фахівцями ГУ Держпраці у Дніпропетровській області складено акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №ДН-2564/268/АВ від 16.09.2019 року, з яким позивач ознайомлена особисто під особистий підпис.
16.09.2019 року інспектором праці Іващенком І.І. (службове посвідчення №268 від 10.07.2017) за результатами проведення інспекційного відвідування відповідно до пункту 27 порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295 та постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 складено припис про усунення виявлених порушень №ДН-2564/268/АВ/П. Так, означеним приписом зобов`язано ФОП ОСОБА_1 усунути такі порушення:
1. Допуск працівника без оформлення трудових відносин, без укладання трудового договору та повідомлення територіального органу ДФС - порушення ч. 1 ст. 21 і ч. 1,2 і 3 ст. 24 КЗпП України і постанови КМУ від 17.06.2015 №413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу». Строк усунення порушень - 05.10.2019. Означений припис отримано позивачем 16.09.2019 року, про що свідчить її особистий підпис.
30.09.2019 року ФОП ОСОБА_1 інспектору праці Іващенка І.І. надала відповідь на припис, в якому позивач зазначила про факт направлення повідомлення про прийняття працівника на роботу ОСОБА_2 до ГУ ДПС у Дніпропетровській області. Також, в означеній відповіді позивач повідомила про те, що ОСОБА_2 буде працевлаштованою з 01.10.2019.
Відповідно до статті 259 Кодексу законів про працю України, статті 53 Закону України «Про зайнятість населення», частиною третьою статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», пунктом 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 509, та на підставі абзацу 2 частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України, Головним управлінням винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу в розмірі 125190 грн. на позивача.
Розмір штрафу за даною постановою визначено відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, в якому встановлено, юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту) - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленого законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення:
30 * 4173,00 грн. * 1 = 125190 грн., де:
30 - коефіцієнт (тридцятикратний розмір);
4173,00 грн. - мінімальна заробітна плата з 1 січня 2019 року (у місячному розмірі) відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» 23.11.2018 р. №2629-VIII;
- 1 - кількість осіб, відносно яких встановлено порушення законодавства про працю.
Вважаючи спірну постанову про накладення штрафу протиправною та безпідставною, позивач звернулась до суду із даною позовною заявою.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823(надалі Порядок № 823).
Частиною 2 цього Порядку визначено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Відповідно до підпункту 3 пункту 5 Порядку № 823, підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, зокрема, рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.
З аналізу даної норми слідує, що для проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин керівник органу контролю має прийняти відповідне рішення. При цьому підставою для такого рішення може бути результат аналізу інформації, отриманої з перелічених у вказаному пункті джерел.
Одними з таких джерел, які передбачені підпунктами 5, 6 пункту 5 Порядку № 823, є повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю) про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин; інформація ДПС та її територіальних органів про: невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності.
Згідно з листом виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 02.08.2019 року №3779/19, який скерований на ім`я начальника управління з питань праці ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Толстогузова А.Б., повідомлено, що відповідно до протокольного доручення засідання міської робочої групи з питань легалізації виплати заробітної плати та зайнятості населення від 25.07.2019 року, робочою групою 30.07.2019 року було проведено обстеження суб`єктів господарювання, що здійснюють свою діяльність по АДРЕСА_6 . За результатами обстеження встановлено: « АДРЕСА_3 , фізична особа-підприємець ОСОБА_4 , ідентифікаційний номер не надано. У пекарні, зі слів адміністратора ОСОБА_5 та касира ОСОБА_6 , працює 7 осіб, яким протягом 9 останніх місяців ФОП відмовляє в офіційному працевлаштуванні. « АДРЕСА_3 , фізична особа- підприємець ОСОБА_8 , ідентифікаційний номер не надано. У лавці працює чоловік на ім`я ОСОБА_9 , який повідомив, що трудові відносини з ним не оформлені. Кіоск АДРЕСА_3 , фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , продаж квітів здійснює ОСОБА_10 , з якою трудові відносини не оформлені. Таким чином є необхідність проведення заходу державного контролю з питань виявлення неоформлених трудових відносин у зазначених фізичних особах-підприємців.
У зв`язку із цим запропоновано здійснити інспекційне відвідування зі здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю у ФОП ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_7 , адреса здійснення підприємницької діяльності: кіоск « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ( АДРЕСА_1 ), код РНОКПП НОМЕР_1 , відповідно до Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823.
Отже, вищевказаний наказ № 597-І від 11.09.2019 року, прийнятий за результатами аналізу інформації, отриманої насамперед від виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 02.08.2019 №3779/19, що у повній мірі відповідає вимогам п. 5 Порядку № 823, а відтак, доводи позивача щодо відсутності підстав для проведення перевірки відповідно до інформації із листа виконавчого комітету Нікопольської міської ради відхиляються судом за необґрунтованістю.
Проведення відповідачем спірного інспекційного відвідування з цих підстав не суперечить Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 року №877-V.
Частини 1, 4 статті 2 цього Закону встановлюють, що його дія поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами. Остання норма є бланкетною, вона допускає часткове застосування законів, які за предметом правового регулювання не можуть вважатися спеціальними щодо заходів державного нагляду (контролю).
У даному випадку таким законом є КЗпП України, стаття 259 якого визначає особливість проведення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю визначення порядку його проведення Кабінетом Міністрів України.
Підстави здійснення нагляду є невід`ємною частиною порядку його проведення, а тому можуть визначатися Порядком. Відтак їх встановлення Порядком не порушує принцип верховенства права в контексті ієрархії нормативно-правових актів. Цей висновок також підтверджується частиною 5 статті 2 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, якою передбачено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи (які здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами) зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9,10,19,20,21, частини третьої статті 22 цьогоЗакону. Не зважаючи на ускладненість та громіздкість формулювання, ця норма вказує на перелік правовідносин, при регулюванні яких Закон України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності підлягає застосуванню навіть при наявності у законах у відповідних сферах інших положень.
Таким чином, встановлені правила вирішення колізії між законами та підкреслюється обов`язковість застосування конкретних норм Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Підстави для проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) визначені частиною 1статті 6 цього Закону. Водночас, ця частина 1 статті 6 відсутня у переліку норм, що наведені у частині 5статті 2 того ж Закону. Тому дотримання вимог Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності щодо підстав проведення позапланового інспекційного відвідування в силу приписів частини статті 2 того самого закону не вимагається. Більш того, заборона проведення позапланових заходів з інших підстав, ніж передбачені частиною 1 статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, встановлена частиною 2статті 6 цього Закону.
В той самий час в силу статті 2 того самого Закону на відповідача не покладений обов`язок із забезпечення дотримання як частин 1, так і частини 2 статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Тому субсидіарне (в силу положень ст. 259 КЗпП України) застосування підпунктів п.5 Порядку при визначенні підстав інспекційного відвідування не суперечить ч. 1, 2 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
У зв`язку із наведеним, суд вважає, що ГУ Держпраці, проводячи інспекційне відвідування позивача з підстав, визначених у підпунктах 3, 6 пункту 5 Порядку №823, діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до пункту 8 Порядку №823, про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.
Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.
Згідно із п. 9 Порядку № 823, під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення. На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису.
Відповідно до пунктів 10-12 Порядку № 823, тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів.
Перебіг строку для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування починається з дня, наступного за днем надання об`єктом відвідування документів і пояснень, необхідних для їх проведення.
Інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно без попереднього повідомлення мають право:
1) під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця;
2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги;
3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;
4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів;
5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування;
6) фіксувати проведення інспекційного відвідування, у тому числі з питань виявлення неоформлених трудових відносин, засобами аудіо-, фото- та відеотехніки;
7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та матеріали, необхідні для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування.
Вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій або витягів з документів, пояснень, доступу до всіх видів приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання.
За наведених норм, суд не приймає посилання позивача про те, що проведення інспекційного відвідування відбулось з порушенням законодавства, у зв`язку із тим, що йому не було повідомлено про підстави проведення перевірки, оскільки вимоги вищевказаного Порядку № 823, на інспекторів праці такого обов`язку не покладають.
Твердження позивача про відсутність в документах які ним були отримані від посадових осіб відповідача (направлення, вимога, припис, акт постанова та ін.) зазначення про підстави проведення перевірки, суд також відкидає, оскільки як вбачається з направлення на проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 від 11.09.2019 року №205-Н, виданого на підставі наказу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області №1933 від 11.09.2019 року, чітко зазначено як підставу - наказ від 11.09.2019 №597-І.
Згідно із приписами ч. 3 ст. 24 КЗпП України, працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Тобто, укладення трудового договору у даному випадку розуміється як сукупність дій - його оформлення та повідомлення про це уповноваженого органу. З урахуванням цього, ознаками складу правопорушення, відповідальність за яке встановлена наведеною вище нормою КЗпП України, є одночасна відсутність вказаного вище наказу, розпорядження (трудового договору) та повідомлення уповноваженого органу.
Під час інспекційного відвідування ГУ Держпраці у Дніпропетровській області встановлено, що продавець квітів ОСОБА_2 продувала ІНФОРМАЦІЯ_3 покупцям у присутності головних інспекторів з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Нікопольському регіоні. Документи підтверджуючі укладання трудових відношень ФОП ОСОБА_1 з ОСОБА_2 на час інспекційного відвідування інспектору не надано, та відповідно пояснень ФОП ОСОБА_1 і ОСОБА_2 трудові відносини з ОСОБА_2 не укладено та повідомлення до Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу не надано. Отже, вказане свідчить про недотримання роботодавцем порядку оформлення трудових відносин з найманими працівниками, що є порушенням вимог ч. 1 ст. 21, ч. 1, ч. 3 ст. 24 КЗпП України, згідно яких: «Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору. оформленого наказом чи розпорядженням власника або
уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України».
Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач посилається на відсутність у відповідача, на час ухвалення оскаржуваної постанови про накладення штрафу, доказів скоєння позивачем правопорушення, оскільки ОСОБА_2 жодним чином ніколи не підвереджувала у своїх поясненнях, що вона начебто працює продавцем у ФОП ОСОБА_1 .
З приводу наведеного суд зазначає, що як вже вказувалось вище, п.п. 3, 5, 6 пункту 11 Порядку № 823 закріплено, що інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно без попереднього повідомлення мають право, зокрема:
- наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення
- на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування;
- фіксувати проведення інспекційного відвідування, у тому числі з питань виявлення неоформлених трудових відносин, засобами аудіо-, фото- та відеотехніки.
Отже, наведеними нормами, окрім права інспекторів праці на отримання від керівника та/або працівників об`єкта відвідування, інших осіб, на запитання, що стосуються законодавства про працю усних та/або письмових пояснень, закріплено також право фіксувати проведення інспекційного відвідування, у тому числі з питань виявлення неоформлених трудових відносин, засобами аудіо-, фото- та відеотехніки.
Зважаючи на це, отримані від осіб, які фактично допущені до роботи на об`єкті відвідування, пояснення можуть виступати джерелом інформації для співробітників відповідача. Відповідно, ці пояснення можуть бути використані при складанні акту відвідування та слугувати підставою для висновків про порушення вимог законодавства з боку позивача. Пояснення не мають наперед встановленої сили, не звільняють від доказування та оцінюються судом у сукупності з іншими доказами у справі.
Позивач не заперечує присутності особи ОСОБА_2 під час проведення інспекційного відвідування, за місцем провадження ним господарської діяльності за адресою: АДРЕСА_6 (кіоск «ІНФОРМАЦІЯ_3»).
До того ж, в акті інспекційного відвідування № ДН-2564/268/АВ від 16.09.2019 року зазначено, що в ході інспектування засобами відео-техніки було зафіксовано факти продажу квітів покупцю у кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» громадянкою ОСОБА_2 . З письмового пояснення ОСОБА_2 вона працює у ФОП ОСОБА_1 продавцем квітів з 12.09.2019 з 8.00 годин. Відповідно пояснення ФОП ОСОБА_1 продавець квітів ОСОБА_2 знаходилась у кіоску за її проханням з 8.00 годин до 14.00 годин 12.09.2019 року.
Згідно із п. 19 Порядку № 823, матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті.
Як вбачається з акту інспекційного відвідування № ДН-2564/268/АВ від 16.09.2019 року, він містить відмітку про долучення матеріалів зафіксованих засобами відеотехніки.
З дослідженого судом, представлених ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, результатів фіксування проведення інспекційного відвідування, засобами відеотехніки, які містяться на дискі (серія САМСС 741-В-11-070306-03:32), під час надання пояснень та продажу квітів ОСОБА_2 інспекторам ОСОБА_11 та ОСОБА_12 останньою було повідомлено про те, що в кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» на даний момент ОСОБА_2 офіційно у позивача не оформлена та не працевлаштована, іноді допомагає позивачу із торгівлею квітів, оскільки ФОП ОСОБА_1 буває відсутньою на роботі. Також, ОСОБА_2 зазначила, що частіше за все, як правило, остання підміняє позивача через її відсутність на роботі на 1 год. або на 2 год., а іноді позивач просить її з`явитися до кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» та допомогти із продажом квітів майже через місяць.
Крім того, суд наголошує, що пунктами 19-21 Порядку № 823 закріплено, що за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) (далі - акт), і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.
Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.
Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дня, що настає за днем підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.
Підпунктом 7 п. 14 Порядку № 823 закріплено, що під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право, зокрема, перед підписанням акта бути поінформованим про свої права та обов`язки.
Як вбачається з листа-ознайомлення «Права та обов`язки об`єкта відвідування під час проведення інспекційних відвідувань або проведення невиїзних інспектувань», ФОП ОСОБА_1 16.09.2019 року була під підпис ознайомлена з встановленими п. 14 Порядком № 823 правами об`єкта відвідування, серед яких позивачу, зокрема було роз`яснено право на подання в письмовій формі своїх пояснень, зауважень до акта або припису.
Разом з тим, акт інспекційного відвідування № ДН-2564/268/АВ від 16.09.2019 року, підписаний ФОП ОСОБА_1 без жодних зауважень чи заперечень з приводу проведеного інспекційного відвідування, що в контексті п. 21 Порядку № 823 свідчить про те, що на час його складання, позивач погодилася із викладеною в ньому інформацією. Наведене також спростовує доводи позивача стосовно недопущення нею ОСОБА_2 , як працівника до роботи, а лише для допомоги із продажом квітів. Доказів подання ФОП ОСОБА_1 зауважень не пізніше трьох робочих днів з дня, що настає за днем підписання акта, - матеріали справи також не містять.
До того ж, як пояснила свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні, яке відбулось 22.07.2020 року, на момент проведення відповідачем інспекційного відвідування остання офіційно у позивача не була оформлена та не працевлаштована, іноді допомагала позивачу із торгівлею квітів, оскільки ФОП ОСОБА_1 буває відсутньою на роботі. Також, ОСОБА_2 пояснила, що частіше за все, як правило, остання підміняє позивача через її відсутність на роботі на 1 год. або на 2 год., а іноді позивач просила її з`явитися до кіоску «ІНФОРМАЦІЯ_3» та допомогти із продажом квітів майже через місяць.
Відповідно до ч. 1ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
За приписами ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
При цьому статтею 77 КАС України закріплено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В частині 2статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно;6) розсудливо;7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Наявними в матеріалах справи дослідженими судом доказами підтверджений факт допуску ФОП ОСОБА_1 особи, як працівника до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомленням центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, чим порушено вимоги ч. 3 ст. 24 КЗпП України.
Доказів на спростування таких висновків суду матеріали справи не містять.
З урахуванням наведеного, у суду відсутні правові підстави для скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ДН-2564/268/АВ/ТД-ФС/539 від 08.10.2019 року у розмірі 125 190 грн. у відношенні ФОП ОСОБА_1 , яка прийнята першим заступником начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М.
На думку суду, у спірних правовідносинах відповідач діяв згідно із вимогами ст. 19 Конституції України та спірне рішення прийняте ним на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а також обґрунтовано.
Оцінюючи в силу положень ст.ст.72,73,90 КАС України представлені сторонами докази, їх достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивачем не доведені, доказів, які б доводили обґрунтованість заявленого позову, суду не надано, у зв`язку із чим, позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 не можуть бути задоволені.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, суд приходить до висновку про відсутність підстав для присудження і всіх здійснених позивачем документально підтверджених судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні 22 липня 2020 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Виготовлення рішення у повному обсязі здійснено 27 липня 2020 року.
Керуючись ст. ст. 139, 242-243, 245-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 27 липня 2020 року.

Суддя С. В. Прудник