Справа № 639/4596/20
Суддя: Єрмоленко В. Б.
Дата ухвалення: 2020-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 липня 2020

м. Харків

Справа 639/4596/20

провадження 2-а/639/77/20

Суддя Жовтневого районного суду м.Харкова Єрмоленко В.Б., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського 1-ої роти 4-го батальйону рядового Абрамова Олексія Олександровича про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

23.07.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом дополіцейського 1-ої роти 4-го батальйону Управління патрульної поліції в Харківській області рядового Абрамова О.О. про визнання протиправною та скасування постанови серії ЕАМ № 2813872 від 12.07.2020 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.126 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 425 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Дослідивши дану позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Частинами 1, 2 статті 222 КУпАП передбачено, що органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, в тому числі про порушення правил дорожнього руху.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

У Постанові від 26.12.2019 по справі № 724/716/16-а Верховний суд визначив, що у подібних правовідносинах державні інспектори відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Суд також зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Позивачем надано клопотання про звільнення його від сплати судового збору з посиланням на постанову Пленуму Верховного суду України від 23.01.2015.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Частина друга статті 3 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Згідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також Законом України від 19 вересня 2013 року № 590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору. Так статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18,що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено вимогу немайнового характеру, а саме: скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, за пред`явлення якої слід сплатити судовий збір, у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2020 року складає 2102 грн. Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 420 грн. 40 коп. (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) або додано документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України- суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст.ст.48,171 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про звільнення його від сплати судового збору за подання позову про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Залишити адміністративний позовОСОБА_1 до поліцейського 1-ої роти 4-го батальйону рядового Абрамова Олексія Олександровича про визнання дій протиправними та скасування постанови- без руху , надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків шляхом надання безпосередньо до суду протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали, доказів сплати судового збору в сумі 420 грн. 40 коп. (реквізити сплати маються на сайті суду )та визначити належного відповідача у справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення у строк встановлений судом недоліків позову, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

СУДДЯ