Справа № 160/5419/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 липня 2020 року Справа № 160/5419/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Віхрової В.С., розглянувши у порядку письмового провадження у м.Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРА ГРУП» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/5419/20 передана до розгляду судді Віхровій В.С. 20.05.2020 р.
Частиною 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) встановлено, що за правилами спрощено позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративого суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, визначеними цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2020 р. відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.05.2020 р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.
12.06.2020 р. подано відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач заперечував проти позову, оскільки спірне податкове повідомлення-рішення винесене на підставі висновків Акту перевірки, яким встановлені порушення ТОВ «АГРА ГРУП» граничних строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН, тому нарахування штрафу є правомірним та відповідає нормам чинного законодавства.
22.06.2020 р. позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог в частині зазначення вірного номеру оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
07.07.2020 р. позивачем подано заяву про долучення доказів, до якої долучені додаткові докази по справі.
Дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно пункту 75.1 статті 75 ПКУ контролюючи органи мають право проводити камеральні перевірки.
За нормою підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПКУ камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних ЄРПН та даних митних декларацій).
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та /або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН, акцизних накладних та /або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (далі ПКУ) контролюючим органам надано право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючи органи.
Згідно із п.76.1 ст.76 ПКУ камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення та п.76.3 ст.7б Кодексу камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Відповідно до п.86.2 ст.86 ПКУ за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному ст.42 ПКУ.
Таким чином, предметом спору у даній справі є донарахування податковим органом суми штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 Кодексу при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових н акладних та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. № 1246 (далі - Порядок № 1246).
Пунктом 5 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування.
Пунктом 12 Порядку № 1246 визначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктом 13 Порядку № 1246 визначено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Пунктом 15 Порядку № 1246 визначено, що у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття
Відповідно до п. 11 Наказу Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557 Д затвердження Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами і перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Пунктом п. 120-1. 1 ст. 120-1 Кодексу, передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Дніпропетровським окружним адміністративним судом було розглянуто справу №160/2026/19 за позовом ТОВ «АГРА ГРУП» до Державної фіскальної служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, в ході розгляду справи судом встановлено наступні обставини.
13.11.2018 року ТОВ «Агра Груп» направило для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №3 від 23.10.2018 року та 14.11.2018 року податкові накладні №4 від 23.10.2018 року, №5 від 30.10.2018 року, №6 від 30.10.2018 року, №7 від 31.10.2018 року.
У відповідь підприємство отримало квитанції про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, в яких зазначалося, що податкові накладні доставлено до ДФС України, але не прийнято з наступної підстави: «Документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування з урахуванням суми ПДВ на яку накладено арешт за рішенням суду».
Дізнавшись про накладення арешту, позивач звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування накладеного арешту.
Граничний строк реєстрації податкових накладних №3 від 23.10.2018 року №4 від 23.10.2018року, №5 від 30.10.2018 року, №6 від 30.10.2018 року, №7 від 31.10.2018 року сплинув 15.11.2018 року.
Відповідно до п. 201.1. ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням процедури щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, проставленням електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим кодексом термін.
Підпунктом 49.18.1 п. 49.18 ст. 49 Податкового кодексу визначено, що податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий (звітний) період, що дорівнює календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків), протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
Відповідно до п. 202.1 ПКУ звітним періодом для платників ПДВ є один календарний місяць, а у випадках, особливо визначених цим Кодексом, календарний квартал.
За кожний встановлений ПКУ звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, платник податків зобов`язаний подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є (п. 49.2 ПКУ).
19.11.2018 року відповідно до п. 49.18 ст. 49 та ст. 203 Податкового кодексу України позивач подав до податкового органу декларацію з податку на додану вартість за базовий (звітний) період - за жовтень 2018 року.
До зазначеної декларації позивач подав Розшифровки податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів - Додаток 5.
Відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 23.03.2018 № 381 якщо на дату подання декларації з ПДВ за звітний період у платника ПДВ є не зареєстровані в ЄРПН податкові накладні, складені за період із 01.07.2015 на кінець звітного періоду, то суми податку на додану вартість, вказані в податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних на дату подання податкової декларації з податку на додану вартість, зазначаються у Додатку 5 та додаються до загальної суми податкових зобов`язань за звітний (податковий) період. Саме різниця між вказаними у декларації з ПДВ податковими зобов`язаннями та зазначеним в ній же податковим кредитом є податком на додану вартість, який потребує сплати до державного бюджету.
Відповідно до абзацу першого п. 57.1ст. 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного терміну, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, установлених зазначеним Кодексом.
Так, позивачем у Додатку 5 до декларації з ПДВ за жовтень 2018 року було зазначено податкові накладні № 3 від 23.10.2018 року № 4 від 23.10.2018 року, № 5 від 30.10.2018 року, № 6 від 30.10.2018 року, № 7 від 31.10.2018 року, які станом на день подання декларації з ПДВ не було зареєстровано. Загальна сума податку на додану вартість, вказана в податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме 152112,00 грн. була включена до загальної суми податкових зобов`язань за звітний (податковий) період.
27.11.2018 р. позивач у відповідь на запит від 27.11.2018 р. № 2712485 в особистому електронному кабінеті платника податків отримав витяг № 2712485 з системи електронного адміністрування податку на додану вартість, з якого виявив факт списання ДФС України реєстраційного ліміту ПДВ у розмірі 152112,00 грн., а в графі 6 витягу «загальна сума перевищення податкових зобов`язань...», в колонці «реєстраційний номер документу, відповідно до якого відбулися останні зміни» зазначений показник «перевищення 10.2018».
Зазначене зменшення реєстраційного ліміту ПДВ відбулось 19.11.2018 року, що підтверджується витягом в розрізі операцій з Системи електронного адміністрування ПДВ № 2712486 за 19.11.2018 року на запит у особистому кабінеті платника податків від 27.11.2018 року за № 2712486, а також у витязі щодо суми податку, на яку платник ПДВ має право зареєструвати податкові накладні на запит № 2612416 від 26.11.2018 року.
Відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України складовою формули, що визначає суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН є показник загальної суми перевищення податкових рінь, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН.
Показник перевищення розраховується автоматично після прийняття звітності від платника податку, реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та при обрахунку позитивного значення вказаного показника на таке значення зменшується реєстраційна сума такого платника.
Так, перевищення в даних системи електронного адміністрування ПДВ позивача з`явилося саме внаслідок не своєчасної реєстрації в ЄРПН податкових накладних №3 від 23.10.2018 року, №4 від 23.10.2018 року, №5 від 30.10.2018 року, №6 від 30.10.2018 року, №7 від 31.10.2018 року.
Як встановлено судом, позивач намагався протягом 13.11.2018 року - 14.11.2018 року зареєструвати вищезазначені податкові накладні, однак не мав можливості здійснити це вчасно внаслідок накладеного арешту суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ.
Таким чином, ТОВ «Агра Груп» не змогло зареєструвати податкові накладні вчасно з підстав, що об`єктивно не залежали від нього.
За таких обставин, суд дійшов висновку про неправомірність нарахування штрафу оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, у зв`язку із чим останнє підлягає скасуванню.
Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовує.
При цьому судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
В силу ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та наданих учасниками справи доказів, позовна заява підлягає задоволенню.
В порядку розподілу удових витрат, за наслідками розгляду даної справи, документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 6, 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРА ГРУП» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити;
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРА ГРУП» документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова