Справа № 320/5100/20
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

28 липня 2020 року м. Київ № 320/5100/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Яготинського районного відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Яготинського районного відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови про арешт коштів боржника від 06.04.2020 № 61634615.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.06.2020 даний позов було залишено без руху у зв"язку з його невідповідністю КАС України та запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом подачі до суду клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності пропуску десятиденного строку звернення до адміністративного суду, а також уточнену позовну заяву з належним обгрунтуванням заявлених позовних вимог.

22.07.2020 від представника позивача надійшов адміністративний позов у новій редакції від 20.07.2020, а також клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Так, Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Статтею 287 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Щодо строку звернення до адміністративного суду з даних позов, суд зазначає наступне.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 287 КАС України встановлено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з позову позивач оскаржує постанову державного виконавця, яка прийнята у квітні 2020 року.

Водночас зазначає, що спірну постанову отримав 20.05.2020, однак до суду звернувся лише 17.06.2020.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (п.п. 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку до дати звернення з позовною заявою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно - правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернутись до суду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження рішення, дії чи бездіяльності у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 473/653/17 (ЄДРСРУ № 74991952).

Крім того, суд звертає увагу позивача на ч. 2 ст. 123 КАС України, якою визначено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Через канцелярію суду від представника позивача надійшло клопотання про поновлення строку звернення до суду, в обгрунтування якого зазначає, що у позивача не було змоги подати позов раніше, оскільки були відсутні кошти на сплату судового збору.

Суд звертає увагу, що будь - яких інших обгрунтувань щодо пропуску строку звернення до суду представником позивача не наведено.

Однак суд не бере до уваги вказані обгрунтування, оскільки відсутність коштів для сплати судового збору не позбавляє права позивача звернутись до суду в устанолвений законом строк.

Водночас суд вважає за необхідне вказати ч. 1 ст. 133 КАС України, якою визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином вказані обгрунтування щодо пропуску строку звернення до суду є безпідставними.

Щодо належного обгрунтуванням заявлених позовних вимом, суд зазначає наступне.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, у позовній заяві позивач зазначає, що державним виконавцем прийнято спірну постанову щодо накладення арешту на його рахунки, а також вказує, що з даною постановою не погоджується, однак у даній позовній заяві не наведено обставини, які зумовили прийняття такої постанови, а також нормативно - правове обгрунтування позову.

Суд звернув увагу позивача та його представника, що посилання на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.10.2019 № 642/6675/18 не є належним обгрунтованням заявлених позовних вимог.

Однак на виконання вимог ухвали суду від 19.06.2020 направлено адміністративний позов в редакції від 20.07.2020 у якому дублюються попередньо викладенні обгрунтування з посиланням на загальні норми КАС України, крім того представником позивача додаткового наведено норми Закону України "Про судовий збір", який визначає розмір сплаченого судового збору.

На думку суду, позивач та його представник проігнорував ухвалу суду від 19.06.2020 та недоліки позовної заяви не усунув.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

В урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позивачем не було належним чином усунуто недоліки позовної заяви, у зв"язку з чим дана позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 до Яготинського районного відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови - повернути позивачеві.

2.Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3.Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Головенко О.Д.