Справа № 380/4778/20
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/4778/20
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

22 липня 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Клименко О.М., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 380/4778/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Львівській області № Ф-121569-54-У від 12 серпня 2019 року;

- судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою судді від 22 червня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін.

Представник відповідача 21 липня 2020 року через канцелярію суду подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Вказане клопотання мотивоване тим, що вимогу про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДПС у Львівській області № Ф-121569-54-У позивач отримав 19 грудня 2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, а з цим адміністративним позовом до суду, предметом якого є оскарження зазначеної вимоги, звернувся 18 червня 2020 року, тобто з пропуском встановленого Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» десятиденного строку звернення до суду. При цьому, відповідач вказує, що позивач не подав клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності його пропуску.

У зв`язку з наведеним просить суд позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними і скасування вимог про сплату боргу залишити без розгляду.

Вирішуючи подане представником позивача клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08 липня 2010 року № 2464-VI (далі Закон № 2464-VI) єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - це консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Дія Закону № 2464-VI поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

За положеннями частини другої статті 2 Закону № 2464-VI виключно цим Законом визначаються зокрема принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Завдання та функції центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, яким за положеннями статті 1 Закону № 2464-VI є орган доходів і зборів та його територіальні органи (в частині адміністрування єдиного внеску), права та обов`язки органів доходів і зборів визначені статтями 12, 13, 14 Закону № 2464-VI.

Відтак, облік платників єдиного внеску, їх права та обов`язки, порядок нарахування, обчислення і строки сплати єдиного внеску, його розмір, повноваження органів доходів і зборів, а також відповідальність за порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску визначає виключно Закон № 2464-VI.

В силу вимог пункту 4 частини першої статті 6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску має право: оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Згідно з абзацами 3, 4 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже, вказаними положеннями визначений порядок дій платника в частині непогодження із отриманою вимогою, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження.

Таким чином, Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено десятиденний строк звернення до суду щодо оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Обґрунтовуючи подане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, відповідач стверджує про те, що спірну вимогу про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДПС у Львівській області № Ф-121569-54-У позивач отримав 19 грудня 2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, а тому, звернувшись з цим адміністративним позовом до суду у червні 2020 року пропустив, встановлений Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» десятиденний строк на її оскарження.

Оцінюючи такі доводи відповідача суд зазначає про те, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами та встановлюються у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи.

Як слідує з матеріалів справи спірну вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-121569-54-У від 12 серпня 2019 року відповідач надіслав на адресу місця проживання позивача: проспект Шевченка, 39/59, м. Новий Розділ, Львівська область, 81652. Однак, вказана вимога повернулась відправнику (Головному управлінню ДПС у Львівській області) із зазначенням причини її невручення за закінченням терміну зберігання, про що 19 грудня 2019 року поштовою службою зроблено відповідну відмітку на конверті. Отже, доводи відповідача про те, позивач отримав спірну вимогу 19 грудня 2019 року згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення є хибними та не відповідають фактичним обставинам цієї справи.

Крім того, як уже було зазначено судом вище, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Оскільки спірна вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ф-121569-54-У від 12 серпня 2019 року повернулась відправнику за закінченням терміну зберігання, тобто не була вручена адресату, вказане свідчить про те, що за таких обставин позивач не знав та не міг дізнатися про порушення своїх прав та інтересів цією вимогою.

На користь такого висновку вказує також і те, що в матеріалах справи наявні копії квитанцій (а.с.5-9) про сплату позивачем єдиного внеску, зокрема, за період з 2018 року по 2019 рік період, за який позивачу нараховані спірні суми єдиного внеску, що ввійшли до оскаржуваної вимоги.

Тобто, сплачуючи за вказаний період єдиний внесок, позивач міг обґрунтовано розраховувати на те, що у повній мірі та добросовісно виконує вимоги Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» в частині його сплати, а тому, на думку суду, не мав підстав припускати про нарахування відповідачем єдиного внеску, яке (нарахування) й стало підставою для формування спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки).

Отже, з огляду на наведене, суд не встановив ознак недбалого чи байдужого ставлення позивача до реалізації свого права на судовий розгляд.

Щодо посилань відповідача на те, що позивач не подав клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності його пропуску, суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи наявна заява позивача від 18 червня 2020 року про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду (а.с.16). Вказана заява вирішена судом в ухвалі від 22 червня 2020 року, якою визнано поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду та поновлено такий строк (а.с.26-27).

Відповідно до частини четвертої статті 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Зазаначені представником відповідача у клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду доводи та аргументи, не дають суду підстави вважати, що викладений в ухвалі від 22 червня 2020 року про відкриття спрощеного позовного провадження у адміністративній справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду був передчасним.

Тому за таких обставин у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 122, 123, 240, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, окремо не оскаржується, заперечення щодо строку звернення до суду може бути викладено в апеляційній скарзі на рішення у даній справі.

Повний текст ухвали складено 27 липня 2020 року.

Суддя Клименко О.М.