Справа № 160/12602/19
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2020-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Тулянцевої І.В.
розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКОПОЛЬСЬКА ЕКСКАВАЦІЯ» про застосування заходів реагування, -
13 грудня 2019 року Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКОПОЛЬСЬКА ЕКСКАВАЦІЯ», в якій позивач просить:
- застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКОПОЛЬСЬКА ЕКСКАВАЦІЯ», а саме заборонити експлуатацію технологічних транспортних засобів автоскрепер Д357П державний номер НОМЕР_3, автоскреперу Д357П державний номер НОМЕР_1, екскаватору Е652 державний номер НОМЕР_2 (всього три одиниці).
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що за результатами планової перевірки додержання вимог чинного законодавства з охорони праці та промислової безпеки Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКОПОЛЬСЬКА ЕКСКАВАЦІЯ» складено акт від 29.08.2019 №140/5.2, в якому відображено порушення нормативно-правових актів з охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров`ю працюючих, у зв`язку з чим є підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду шляхом заборони експлуатації технологічних транспортних засобів.
Ухвалою суду від 19 грудня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи та призначено судове засідання на 20 січня 2020 року о 16:00 год. Вказаною ухвалою відповідача було повідомлено про право подання відзиву на позовну заяву протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.
Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (частина 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 КАС України, суд ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.
Згідно зі статтею 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
За результатами перевірки складено акт від 29.08.2019 №140/5.2, згідно з висновками якого відповідачем допущено наступні порушення:
1) посадовим особам підприємства не проведено навчання та перевірку знань з питань охорони праці відповідно до нового НПАОП 0.00-1.81-18 «Правила охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском» (п.5.7 НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці»);
2) не призначені посадові особи, відповідальні за безпечну експлуатацію обладнання під тиском (глава VII, розд. 1, п.1 НПАОП 0.00-1.81-18 «Правила охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском;
3) не призначені посадові особи, відповідальні за видачу та затвердження нарядів-допусків (4.21.1 НПАОП 45.2-7.02- 12 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві»;
4) на підприємстві не складений «Перелік професій, посад і видів робіт, на які повинні бути розроблені інструкції з охорони праці» (п.3.8. НПАОП 0.00-4.21-04 «Типове положення про службу охорони праці»;
5) Інструкції з охорони праці переглянуті формально, допущені посилання на нормативні акти, які не є дійсними (п. 3 НПАОП 0.00-4.15-98 «Положення про розробку інструкції з охорони праці»);
6) побудова інструкцій з охорони праці №№ 27, 30, 35 не відповідає вимогам НПАОП (п. 2.3, п.2.4 НПАОП 0.00-4.15-98 «Положення про розробку інструкції з oxoрони праці»);
7) журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці не відповідає вимогам НПАОП (зразок журналу) (п 6.10 НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці»);
8) технологічні транспортні засоби автоскрепер Д357П держ.№ НОМЕР_3, автоскрепер Д357П держ.№ НОМЕР_1 , екскаватор Е652 держ.№ НОМЕР_2 не пройшли державний технічний огляд (п. 11 НПАОП 0.00-6.01-10 «Порядок проведення державного технічного огляду великотоннажних та інших технологічних транспортних засобів»;
9) суб`єктом господарювання не забезпечується у встановлений термін проведення технічного огляду однобалочних кранів зав.№№ 7172, 271, що є порушенням глави VI розділу 5 п. 1 пп. 7 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
10) відсутні відомості про ремонти обладнання, передбачені системою планово-попереджувальних ремонтів, які записуються до журналу технічних обслуговувань і ремонтів, що є порушенням глави V розділу 1 п. 7 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
11) не складений графік ремонту вантажопідіймальних механізмів, затверджений суб`єктом господарювання, що є порушенням глави V розділу 1 п. 9 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
12) відсутні відомості про періодичний огляд знімних вантажозахоплювальних пристроїв і тари, що є порушенням глави VI розділу 3 п. 39 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання;
13) не проводяться планові періодичні огляди кранових колій під керівництвом працівника, який здійснює нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією вантажопідіймальних кранів і машин, або працівника, відповідального за утримання в справному стані вантажопідіймальних кранів та машин, що є порушенням глави IV розділу 5 п. 3 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
14) не забезпечене керування вантажопідіймальних кранів машин, лише машиністом або працівником, який одержав у встановленому суб`єктом господарювання порядку спеціальний ключ (ключ-марку) від індивідуального контактного замка пульта (поста) керування чи захисної панелі, що дає змогу вмикати (вимикати) електричне коло керування вантажопідіймальним краном, машиною чи підйомником з метою унеможливлення несанкціонованого їх пуску, що є порушенням глави VII розділу 1 п.12 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
15) не оновлений наказ про призначення працівника, який здійснює нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання, що є порушенням глави VI розділу 5 п. 1 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання;
16) не оновлений наказ про призначення працівників, відповідальних за утримання вантажопідіймальних механізмів та обладнання в справному стані, що є порушенням глави VI розділу 5 п. 1 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
17) суб`єктом господарювання не призначений обслуговувальний і ремонтний персонал (машиністів, їх помічників; слюсарів; слюсарів-електриків; електромонтерів; налагоджувальників; працівників, які керують вантажопідіймальними кранами з підлоги / з підвісного пульта чи по радіо/ або зі стаціонарного пульта, стропальників, що є порушенням глави VI розділу 5 п. 1 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
18) на місці виконання робіт не має переліку вантажів, що переміщуються вантажопідіймальними кранами та машинами, із зазначенням їх маси, що є порушенням глави VII розділу 2 п. 17 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
19) стропи однобалочних кранів мають видавлювання осердя та обривів дротів, що є порушенням глави VI розділу 3 п.40 НПАОП 0.00-1.80-18 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання»;
20) не розроблено і затверджено Положення про енергетичну службу, чим порушені вимоги п. 1.3.1. глави 1.3. розділу 1 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
21) не забезпечена достатня кількість електротехнічних працівників для виконання робіт з утримання, експлуатації і обслуговування електроустановок (ТП, РУ, кабельні траси та інші), чим порушені вимоги п.1.3.1. глави 1.3. розділу 1 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
22) не проведені спеціалізованим підприємством роботи з опосвідчення стану безпеки електроустановок, що вичерпали свій ресурс (ТП №417) та оформленням відповідного акту опосвідчення стану безпеки електроустановок споживачів, чим порушені вимоги п.8.1., 8.2., 8.3., 8.6. розділу 8 НПАОП 40.1 -1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
23) перелік робіт в електроустановках, що виконуються по нарядам та у порядку поточної експлуатації не затверджений керівником підприємства, чим порушені вимоги п.3.2.9. глави 3.2. розділу 3 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
24) не затверджений керівником підприємства список адміністративно-технічних працівників, яким дозволяється одноосібний огляд електроустановок, чим порушені вимоги п.2.2.13. глави 2.2. розділу 2 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
25) не погоджений з Держпраці список працівників, що мають право проведення оперативних переговорів з енергопостачальною організацією, чим порушені вимоги п.2.2.11. глави 2.2. розділу 2 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
26) спеціальна діелектрична обув (боти) в кількості 1 пара, що застосовуються працівниками під час виконання робіт в електроустановках до та вище 1000 В, не пройшли періодичні іспити, згідно норм експлуатаційних іспитів, чим порушені вимоги п.4.4.3., 4.4.5., 4.4.9. глави 4.4. розділу 4 НПАОП 40.1-1.07-01 «Правила експлуатації електрозахисних засобів»;
27) відсутній затверджений графік технічного обслуговування та ремонту повітряних ліній 6 кВ, чим порушені вимоги п.8.7.3. розділу 8 2 НПАОП 40.2-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів».
У зв`язку із виявленням порушень, зазначених у пункті 8 акту перевірки від 29.08.2019 №140/5.2, відповідача попереджено про необхідність негайного зупинення робіт (виробництва): автоскрепер Д357П держ.№ НОМЕР_3, автоскрепер Д357П держ.НОМЕР_1, екскаватор Е652 держ.№ НОМЕР_2.
Акт від 29.08.2019 № 140/5.2 підписано та вручено директору підприємства Буданову Юрію Анатолійовичу.
Також, 29 серпня 2019 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області винесено припис №140/5.2 про усунення порушень, який підписано директором підприємства Будановим Юрієм Анатолійовичем .
Вважаючи, що встановлені у ході перевірки порушення створюють загрозу життю та здоров`ю працівників, позивач звернувся до суду.
Статтею 38 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року № 2694-XII (далі - Закон № 2694-XII) визначено, що державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 96 (далі - Положення № 96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом (пункт 7 Положення № 96).
Наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 року №84 затверджено Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, згідно з пунктом 1 якого Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.
Відповідно до підпункту 5 пункту 4 вказаного Положення, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Правові, організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України від 05.04.2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).
Згідно з абзацом 2 статті 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Частиною 1 статті 4 Закону № 877- V, передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках передбачених законом.
В силу положень статті 4 Закону № 2694-XII, державна політика в галузі охорони праці базується, у тому числі на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.
Відповідно частини 1 статті 39 Закону № 2694-XII, посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об`єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції.
Посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право: забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих (абз. 5 ч. 1 ст. 39 Закону № 2694-XII).
Частиною 7 статті 7 Закону №877-V закріплено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу..
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону №877-V).
Згідно з частиною 1 статті 12 Закону №877-V, невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.
За приписами частини 5 статті 4 Закону №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Аналіз наведених положень нормативно-правових актів дає підстави стверджувати, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг може здійснюватися виключно на підставі рішення адміністративного суду за позовом органів Держпраці у разі коли виявлені порушення законодавства про охорону праці та промислової безпеки спричиняють загрозу життю та здоров`ю людей.
При цьому суд зазначає, що в адміністративних справах щодо застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) суд має встановити наявність підстав для застосування таких заходів на момент постановлення судового рішення, зокрема, наявність не усунутих суб`єктом господарювання порушень вимог законодавства, які дійсно створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Мета застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) полягає в убезпеченні працівників підприємства та його відвідувачів від можливої небезпеки. Разом з тим, форма такого захисту повинна бути розумною, не порушувати прав відповідача і не повинна перешкоджати власнику (користувачу) вживати заходів до усунення виявлених порушень.
Захід реагування у вигляді повного зупинення виконання робіт (виробництва) є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Суд встановив, що підставою для звернення позивача до суду з даним позовом стали висновки щодо порушення відповідачем вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці і промислової безпеки, які викладені в акті перевірки.
Позивач вказує, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю працівників.
Відповідачем не оскаржені результати перевірки, будь-яких зауважень або заперечень на акт перевірки від 29.08.2019 №140/5.2 відповідачем не подано, припис не оскаржений, відповідачем також не надано відзиву на позов, не спростовані виявлені позивачем під час перевірки порушення та не надані докази на усунення цих порушень, а тому, оскільки виявлені порушення становлять загрозу життю та здоров`ю людей, у суду є всі підстави для задоволення позову та застосування до відповідача заходів реагування про які просить позивач.
В матеріалах справи відсутні докази, що обставини, які стали підставою для звернення позивача до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування, перестали існувати або усунуті.
Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Згідно з частиною 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи вищевикладене, оскільки перевіркою відповідача встановлені порушення, які можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, доказів на спростування цих обставин або усунення виявлених порушень відповідачем не надано, позовні вимоги Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
У зв`язку з тим, що судові витрати, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, в цій справі відсутні, інші судові витрати з відповідача стягненню не підлягають.
Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКОПОЛЬСЬКА ЕКСКАВАЦІЯ», а саме заборонити експлуатацію технологічних транспортних засобів автоскрепер Д357П державний номер НОМЕР_3, автоскреперу Д357П державний номер НОМЕР_1, екскаватору Е652 державний номер НОМЕР_2 (всього три одиниці).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтею 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева