Справа № 340/443/19
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2020-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 липня 2020 року м. Дніпросправа № 340/443/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання: Новошицької О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24.02.2020 року (суддя Брегей Р.І., м. Кропивницький, повний текст рішення виготовлено 24.02.2020 року) у справі №340/443/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу, суд, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (далі по тексту - відповідач), в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ від 04.01.2019 року №8 «Про покарання поліцейських Новомиргородського відділення поліції Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області» в частині притягнення його, підполковника поліції, начальника Новомиргородського відділення поліції Маловисківського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, до дисциплінарної відповідальності у вигляді дисциплінарного стягнення - сувора догана.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24.02.2020 року позовні вимоги задоволено.

З рішенням суду першої інстанції не погодилось ГУНП в Кіровоградській області та подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Свої вимоги обґрунтувало тим, що рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, необґрунтовано. Апелянт зазначав, що службове розслідування було призначено після проведення перевірки наказом від 14.12.2018 року №2215 відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Нацполвції України та Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.02.2013 року №230. Апелянт зазначав, що позивач був обізнаний з проведенням службового розслідування, оскільки даний наказ Новомиргородське ВП отримало та позивач 18.12.2018 року надав пояснення на бланку, затвердженому Інструкцією, з будь-якими заявами, скаргами, рапортами позивач не звертався, додаткових доказів не надав. Апелянт зазначав, що позивач саме в рамках проведення службового розслідування надав пояснення, оскільки порядок проведення перевірки визначено іншою Інструкцією з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 року №67. Апелянт зазначав, що оскільки підставою для проведення службового розслідування стали результати цільової перевірки, то пояснення в рамках службового розслідування стосувалися питань цільової перевірки, зауваження до довідки за результатами перевірки позивач не надавав, із заявами про недовіру членам дисциплінарної комісії не звертався. Апелянт зазначав, що позивачем було надано план усунення недоліків, виявлених під час цільової перевірки, та в якому підтвердив наявні та виявлені порушення, а також вказав яким чином їх буде усунуто. В свою чергу, апелянт вважав, що судом не встановлено доказів про зацікавленість членів дисциплінарної комісії ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що порушення процедури призначення і проведення службового розслідування (не зазначення відносно кого проводиться службове розслідування, не ознайомлення з наказом про призначення службового розслідування, не запропонування надати пояснення в межах розслідування, до складу дисциплінарної комісії включення осіб, які зацікавлені в наслідках розслідування) безумовно впливає на висновок про законність наказу стосовно притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Суд вважав, що надані позивачем пояснення 18.12.2018 року стосуються виключно довідки за наслідками проведення цільової перевірки діяльності відділу. Суд обґрунтовував тим, що позивач у своїх поясненнях жодним чином не розкриває відношення і міру відповідальності до недоліків у роботі відділу, який очолював. Суд вважав, що включені до дисциплінарної комісії ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були зацікавлені у наслідках службового розслідування, оскільки за їх участю проведена цільова перевірка. При обґрунтуванні свого висновку суд посилався на пункти 4, 6 ст.14, п.4 ст.15, п.2 ст.18 Дисциплінарного статуту Національної поліції та п.1.1 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 року №230. Суд вважав, що позивача необґрунтовано позбавили права на захист, оскільки не повідомили про призначення службового розслідування та не запропонували надати пояснення, обмежили його у праві заявити відвід членам дисциплінарної комісії, оскільки не сповістили про її склад. Суд вважав, що у нього відсутній обов`язок робити висновок про наявність дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 , оскільки суд перевіряє висновок суб`єкта владних повноважень по суті спору за умови дотримання процедури його прийняття, у тому числі права на захист.

Матеріалами справи встановлено, що наказом ГУНП в Кіровоградській області від 20.03.2018 року №111о/с з 21.03.2018 року підполковника поліції ОСОБА_1 призначено начальником Новомиргородського ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області після звільнення з посади начальника управління протидії наркозлочинності кримінальної поліції ГУНП в Кіровоградській області.

На виконання п.5 розділу ІІ Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 року №67 було прийнято наказ від 22.11.2018 року №502 про проведення 23.11.2018 року цільової перевірки дотримання порядку прийняття, реєстрації та розгляду заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, управлінської та виконавчої дисципліни, стану організації діяльності досудового розслідування, напрямку цивільного захисту та бойової готовності, організації роботи кримінальної поліції та вивчення соціально-психологічного клімату у Новомиргородському ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області та створено комісію для проведення такої перевірки у складі: ОСОБА_3 (голова комісії, старший інспектор з ОД ІВ УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області); членів комісії: Дмитрука Т.І. (начальник сектору МРТОЦЗ УОЗОР ГУНП в Кіровоградській області); Яремчука І.Б. (головний спеціаліст відділу психологічного забезпечення ГУНП в Кіровоградській області); ОСОБА_4 (інспектор-черговий УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області); Гінцара О.В. (старший інспектор МРТОЦЗ УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області); Максименка А.С. (т.в.о слідчого ОМВ СУ ГУНП в Кіровоградській області); Горбенка А.В. (оперуповноваженого відділу УКР ГУНП в Кіровоградській області). Наказ про призначення цільової перевірки підписаний керівником ГУНП в Кіровоградській області. 23.11.2018 року керівником ГУНП в Кіровоградській області було затверджено план-завдання на проведення цільової перевірки.

Відповідно до пунктів 1, 5 розділу І, пунктів 1-5 розділу ІІ, пунктів 1, 5, 6 розділу V, розділів VІІ - ІХ вищевказаної Інструкції цільовою перевіркою є перевірка службової діяльності органів (підрозділів) поліції, яка охоплює один або декілька напрямів роботи. Цільові перевірки проводяться за наказами, підписаними головою Національної поліції України, його першим заступником або заступниками, керівниками міжрегіональних територіальних органів Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів, територіальних органів поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів, їх першими заступниками або заступниками відповідно до їх компетенції. Проведення цільових перевірок у підпорядкованих підрозділах також дозволяється за наказом, підписаним керівником територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу) ГУНП або особи, яка виконує його обов`язки. Об`єктами перевірок є структурні підрозділи апарату центрального органу управління поліцією, міжрегіональні територіальні органи Національної поліції та їх територіальні (відокремлені) підрозділи, територіальні органи поліції та їх територіальні (відокремлені) підрозділи, а також підприємства, заклади та установи, що належать до сфери управління Національної поліції України. Суб`єктами перевірок є комісії з проведення інспектувань, контрольних та цільових перевірок. Комісії ГУНП перевіряють підпорядковані їм структурні підрозділи апарату та територіальні (відокремлені) підрозділи. При проведенні цільової перевірки доцільність створення комісії визначає посадова особа, яка призначила перевірку. Цільові перевірки, залежно від обсягу поставлених завдань, можуть здійснюватися як комісією, так і одноосібно працівником, якому надано право на проведення такої перевірки. Комісія формується у складі працівників органів (підрозділів) поліції за напрямами службової діяльності. Організація та проведення інспектувань і контрольних перевірок покладаються на ДОАЗОР (УОАЗОР). Організація та проведення цільових перевірок покладаються на структурні підрозділи апаратів органів поліції в межах їх компетенції відповідно до мети і завдань перевірки. У територіальних (відокремлених) підрозділах (управління, відділи) ГУНП організація та проведення цільових перевірок покладаються на посадових осіб, яких визначає керівник підрозділу або особа, яка виконує його обов`язки. Голова комісії має право, зокрема отримувати від посадових осіб органу (підрозділу) поліції, у якому проводиться перевірка, пояснення з питань, що вивчаються, та вимагати усунення виявлених порушень. Голова комісії зобов`язаний, зокрема забезпечити гласність та об`єктивність під час надання оцінки результатів службової діяльності органу (підрозділу) поліції, який перевіряється; підписувати підсумковий документ про результати перевірки. Матеріали перевірки в установленому порядку доповідати посадовій особі, яка призначила перевірку. Члени комісії мають право, зокрема перевіряти та оцінювати стан організації службової діяльності органу (підрозділу) поліції відповідно до затвердженого плану-завдання; вимагати й отримувати від посадових осіб органу (підрозділу) поліції, у якому проводиться перевірка, пояснення з питань, що стосуються перевірки, та вимагати від його керівника, інших посадових осіб усунення виявлених порушень. Члени комісії на період проведення перевірки безпосередньо підпорядковуються голові комісії, його заступникові та зобов`язані, зокрема проводити всебічну, повну та об`єктивну перевірку стану службової діяльності органу (підрозділу) поліції згідно з планом-завданням; виявляти причини та умови, які призводять до недоліків і порушень у роботі. За підсумками цільової перевірки впродовж п`яти робочих днів після її закінчення складається довідка, яка підписується посадовими особами, які її проводили. В довідці зазначаються основні результати перевірки, вказуються причини та умови, що призвели до допущення недоліків у службовій діяльності, після підписання довідки про результати перевірки голова комісії доповідає підсумки перевірки посадовій особі, яка призначала її проведення. Після цього довідка для ознайомлення надсилається керівникові органу (підрозділу) поліції, який перевірявся, керівник органу (підрозділу) поліції, який перевірявся, у встановленому порядку ознайомлюється з довідкою та підписує його. У разі незгоди з висновками комісії керівник перевіреного органу (підрозділу) поліції підписує довідку із формулюванням «зауваження додаються» та додає до довідки свої зауваження, оформлені рапортом на ім`я посадової особи, яка призначила перевірку. Якщо за висновками проведеного перевірки стан службової діяльності органу (підрозділу) поліції оцінюється як незадовільний, керівник ДОАЗОР (УОАЗОР) або особа, яка виконує його обов`язки, подає на розгляд Голови Національної поліції України (керівника територіального органу поліції) або особи, яка виконує їх обов`язки, пропозиції щодо необхідності проведення службового розслідування стосовно керівників та/або заступників керівників органу (підрозділу) поліції, який перевірявся. Керівник органу (підрозділу) поліції, де проводилася цільова перевірка, зобов`язаний упродовж 5 робочих днів після отримання в установленому порядку підсумкового документа (довідки) затвердити план організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків та в місячний строк після затвердження зазначеного вище плану подати посадовій особі, яка призначила перевірку, довідку про стан усунення недоліків і вжиті заходи реагування.

Аналізуючи докази у справі та вищезазначені положення Інструкції, суд апеляційної інстанції зазначає, що цільова перевірка була призначена у відповідності до положень цієї Інструкції.

Встановлено, що 23.11.2018 року було проведено цільову перевірку, за результатами якої було складено довідку, адресовану керівнику ГУНП в Кіровоградській області, яка підписана 28.11.2018 року головою та всіма членами комісії без зауважень. Згідно відмітки на довідці результати перевірки доповідались керівництву 30.11.2018 року.

Як вбачається з довідки, встановлені наступні порушення:

- Посадові інструкції не приведені у відповідність (не оновлені) до службової телеграми ГУНП в Кіровоградській області від 05.09.2018 року №1646/14-2018, в порушення п.9 розділу І Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в системі Національної поліції України, затвердженого наказом НП України від 12.10.2018 року №945, посадові інструкції оперуповноважених сектору кримінальної поліції не мають грифу «ДСК»;

- В порушення Інструкції з організації планування в системі НП України, затвердженої наказом; від 24.12.2015 року №202 керівником Новомирговродського ВП не були надані пропозиції до підготовки плану основних заходів Маловисківського ВП на І та ІІ півріччя 2018 року відсутні узагальнюючі довідки виконання запланованих Маловисківським ВП заходів; відсутні індивідуальні плани працівників; відсутня аналітична робота, відсутній аналіз оперативної обстановки на території (зростання крадіжок, хуліганських дій); проведення оперативних нарад проводиться без урахуванням обстановки на території;

- виконавча дисципліна знаходиться на низькому рівні, керівник ВП не контролює виконання питань згідно протоколів оперативних нарад, які проводились керівництвом ГУНП в Кіровоградській області; в порушення Інструкції з організації контролю за виконанням документів у системі МВС України, затвердженої наказом МВС України від 13.06.2016 року №503 у ВП не закріплено особу, на яку покладено функції за виконанням документів; не ведеться реєстр виконаних документів; стан виконавчої дисципліни не обговорювався на оперативних нарадах;

- відповідно до доручення ГУНП в Кіровоградській області від 09.06.2018 року №2430/04/25-2018 журнал видачі та прийняття нагрудних відеокамер не опечатаний; не заносяться всі видачі та прийняття нагрудних відеокамер;

- книга скарг та пропозицій не містить відміток про проведення перевірок фактів;

- перевіркою виявлено 4 факти необґрунтованого прийняття рішень за матеріалами ЄО з явними ознаками кримінального правопорушення;

- працівниками сектору карного розшуку на протязі півроку не ведуться зашити щоденного планування;

- в порушення вимог доручення начальника ГУНП в Кіровоградській області від 22.02.2018 року №22д/01/14-2018 «Про вдосконалення роботи з питань цивільного захисту в органах та підрозділах ГУНП в Кіровоградській області» у ВП не визначено наказом заступника керівника позаштатної районної спеціалізованої служб охорони публічного порядку; не розроблено та не затверджено план основних заходів цивільного захисту ВП на 2018 рік; відсутній стенд з питань цивільного захисту; до плану реагування на надзвичайні ситуації не долучено табель термінових та строкових повідомлень і доповідей ГУНП в Кіровоградській області; схеми оповіщення оформлені неналежним чином, апаратура оповіщення цивільного захисту (П-160) перебуває в несправному стані; відсутній загальний графік оповіщення;

- в роботі слідчого підрозділу виявлені випадки неякісного складання процесуальних документів; питання роботи з розкриття кримінальних правопорушень не заслуховувались на оперативних нарадах; відсутні грати та протипожежна сигналізація в архіві;

- за результатами вивчення соціально-психологічного клімату та персональної ролі в цьому керівництва встановлено зберігання нестійкого соціально-психологічного клімату, серед негативних чинників є: низька фактична чисельність працівників; негативна керівна роль начальника ВП ОСОБА_1 (ускладнене та емоційне напружене спілкування з підлеглими, відсутність уваги до колективу, недостатнє стимулювання та заохочення підлеглих; оцінювання результативності роботи в залежності від особистих симпатій та антипатій, керівник використовує негнучкий стиль взаємодії в колективі, користується авторитарними методами прийняття рішень, демонструє низький рівень самоконтролю та зневагу до проблем і потреб підлеглих, поряд керівник має організаторські здібності, орієнтований на конкретні результати професійної діяльності, ігноруються другорядні завдання; 50% працівників не бажають продовжувати службу в ВП.

Встановлено, що 30.11.2018 року за результатами проведеної цільової перевірки керівником ГУНП в Кіровоградській області було надано доручення керівнику Новомиргородського ВП ОСОБА_1 про розроблення плану організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків та в місячний строк надання до УОАЗОР ГУНП довідки про стан усунення недоліків і вжиті заходи реагування, до 07.01.2019 року направити до УОАЗОР ГУНП план; керівнику УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області за фактами виявлених порушень до 10.01.2019 року провести службове розслідування.

Аналізуючи вище зазначені обставини у справі, суд апеляційної інстанції зазначає, що Інструкцією з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженою наказом МВС України від 30.01.2017 року №67, передбачено, що організація та проведення перевірок покладаються на ДОАЗОР (УОАЗОР) (голова та більшість членів комісії є працівники УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області), голова комісії та члени комісії мають право (не обов`язок) перевіряти та оцінювати стан організації службової діяльності органу (підрозділу) поліції відповідно до затвердженого плану-завдання; вимагати й отримувати від посадових осіб органу (підрозділу) поліції, у якому проводиться перевірка, пояснення з питань, що стосуються перевірки, та вимагати від його керівника, інших посадових осіб усунення виявлених порушень. Інструкцією передбачено, що матеріали перевірки в установленому порядку доповідаються посадовій особі, яка призначила перевірку, за підсумками цільової перевірки складається довідка, яка підписується посадовими особами, які її проводили. В довідці зазначаються основні результати перевірки, указати причини та умови, що призвели до допущення недоліків у службовій діяльності, після підписання довідки про результати перевірки голова комісії доповідає підсумки перевірки посадовій особі, яка призначала її проведення. Після цього довідка для ознайомлення надсилається керівникові органу (підрозділу) поліції, який перевірявся, керівник органу (підрозділу) поліції, який перевірявся, у встановленому порядку ознайомлюється з довідкою та підписує його. У разі незгоди з висновками комісії керівник перевіреного органу (підрозділу) поліції підписує довідку із формулюванням «зауваження додаються» та додає до довідки свої зауваження, оформлені рапортом на ім`я посадової особи, яка призначила перевірку. Якщо за висновками проведеного перевірки стан службової діяльності органу (підрозділу) поліції оцінюється як незадовільний, керівник ДОАЗОР (УОАЗОР) або особа, яка виконує його обов`язки, подає на розгляд Голови Національної поліції України (керівника територіального органу поліції) або особи, яка виконує їх обов`язки, пропозиції щодо необхідності проведення службового розслідування стосовно керівників та/або заступників керівників органу (підрозділу) поліції, який перевірявся. Керівник органу (підрозділу) поліції, де проводилася цільова перевірка, зобов`язаний упродовж 5 робочих днів після отримання в установленому порядку підсумкового документа (довідки) затвердити план організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків та в місячний строк після затвердження зазначеного вище плану подати посадовій особі, яка призначила перевірку, довідку про стан усунення недоліків і вжиті заходи реагування.

Отже, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідачем у відповідності до вище вказаної Інструкції було проведено перевірку Новомиргородського ВП, яким керував на час перевірки позивач ОСОБА_1 Інструкція не передбачає обов`язку голови та членів комісії відбирати пояснення у посадової особи, яка перевіряється. Доказом того, що позивач ОСОБА_1 був ознайомлений до проведення службового розслідування з довідкою про результати цільової перевірки є те, що ним 10.12.2018 року як керівником було затверджено план основних організаційних та практичних заходів Новомиргородського ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області з усунення виявлених недоліків, згідно якого фактично було визнано наявність виявлених цільовою перевіркою недоліків та заплановано їх усунення.

В матеріалах справи є копії рапортів ОСОБА_3 та матеріалів перевірок повідомлень про скоєння кримінальних правопорушень та прийняття рішень посадовими особами Новомиргородського ВП щодо цих повідомлень; копії довідок на адресу Маловисківського ВП про стан виконання плану основних заходів за І, ІІ, ІІІ квартали 2018 року, протоколи оперативних нарад за період квітня-листопада 2018 року, на яких обговорювалися підсумки оперативно-службової діяльності області та Новомиргородського ВП за 2018 рік, стан реагування на заяви та повідомлення про кримінальні правопорушення, стан розкриття та розслідування окремих кримінальних правопорушень; дотримання обліково-реєстраційної дисципліни, стан виконавчої дисципліни. Вже після проведення цільової перевірки, 26.11.2018 року на оперативній нараді було обговорено протоколи оперативних нарад, проведених керівництвом ГУНП в Кіровоградській області. В матеріалах справи є копії наказів Новомиргородського ВП від 15.06.2018 року №75 про призначення відповідальної особи за порядок здійснення контролю щодо зберігання, видачі-прийняття нагрудних відеокамер працівникам ГРПП; від 02.04.2018 року №49 про призначення відповідального за порядок зберігання вогнепальної зброї і боєприпасів, які приєднанні до кримінальних справ як речові докази; від 30.06.2018 року №67 про закріплення відповідальних за збереження речових доказів та виділення приміщень для їх розміщення. Після цільової перевірки були прийняті накази: від 28.11.2018 року №162 про визначення відповідального щодо контролю за якістю та строками виконання документів; від 10.12.2018 року №169 про закріплення відповідальних осіб за станом діловодства у справах про адміністративні правопорушення та порядком їх здійснення.

Матеріалами справи встановлено, що наказом ГУНП в Кіровоградській області від 14.12.2018 року №2215 було призначено проведення службового розслідування за результатами цільової перевіри Новомиргородського ВП та створено дисциплінарну комісію у складі: ОСОБА_3 (голова комісії, старший інспектор з особливих доручень інспекторського відділу УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області), члени комісії: ОСОБА_4 (старший інспектор з особливих доручень організаційно-аналітичного відділу УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області); Горбенко А.В. (оперуповноважений відділу УКР ГУНП в Кіровоградській області. Вказаний наказ був одержаний Новомиргородським ВП 18.12.2018 року та був направлений заступником начальника Новомиргородського ВП ОСОБА_6 з резолюцією для ознайомлення особового складу ВП.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 хворів з 02.10.2018 року по 15.10.2018 року (лікарняний), з 12.11.2018 року по 19.11.2018 року (довідка), з 16.12.2018 року по 05.01.2019 року (лікарняний), з 08.01.2019 року по 24.01.2019 року (лікарняний), з 25.01.2019 року по 08.02.2019 року (лікарняний).

Судом першої інстанції були допитані у якості свідків ОСОБА_6 , який не зміг пояснити чому він наклав резолюцію на наказі ГУНП в Кіровоградській області від 14.12.2018 року №2215, оскільки ОСОБА_1 в цей день був на роботі. Допитана в якості свідка ОСОБА_7 пояснила, що саме вона оголошувала особовому складу на нараді за відсутності керівника ВП ОСОБА_1 наказ, їй телефонував ОСОБА_3 та просив передати ОСОБА_1 , щоб останній надав пояснення стосовно виявлених цільовою перевіркою недоліків.

Матеріалами справи встановлено, що 18.12.2018 року на бланку встановленої форми ОСОБА_1 було надано пояснення на адресу ГУНП в Кіровоградській області, в якому підтвердив, що 07.12.2018 року до Новомиргородського ВП надійшла довідка про результати проведеної цільової перевірки стану організації службової діяльності у Новомиргородському ВП, яку було розглянуто на оперативній нараді 07.12.2018 року за участю особового складу, інформацію було взято до відома та поставлені завдання по усуненню виявлених недоліків, складено план основних організаційних та практичних заходів Новомиргородського ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області з усунення недоліків, в якому визначено виконавців та терміни виконання заходів щодо усунення недоліків. По завершенню виконання всіх пунктів плану буде складено довідку про результати виконання та до 10.01.2019 року буде направлено до УОАЗОР ГУНП в області.

В поясненні ОСОБА_1 не надав своїх зауважень щодо результатів цільової перевірки та не висловив будь-яку незгоду з недоліками, встановленими цільовою перевіркою.

Встановлено, що 21.12.2018 року ГУНП в Кіровоградській області було складено висновок службового розслідування за результатами цільової перевірки Новомирговодського ВП., проведеної 23.11.2018 року, згідно якого дисциплінарна комісія вважала за порушення вимог пунктів 1, 7 ст.3 Дисциплінарного статуту НП України, п.3 розділу 2 Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами НП України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575, п.1 розділу VІІІ Інструкції з організації планування в системі Національної поліції України, затвердженої наказом НП України від 24.12.2015 року №202, п.2 розділу ІІІ Інструкції з організації контролю за виконанням документів у Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 13.06.2016 року №503, п.1 розділу ІV Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні порушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 року №1377, що виразилось у неналежній організації реагування на отримані повідомлення, неналежного контролю за станом ведення єдиного обліку, незадовільного рівня організації планування роботи підпорядкованого підрозділу та призвело до чисельних порушень підлеглими службової діяльності у підпорядкованому підрозділі, начальникові Новомиргородського ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголосити сувору догану.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 04.01.2019 року №8 за вищевказані порушення було оголошено сувору догану.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що суд першої інстанції скасовуючи наказ ГУНП в Кіровоградській області від 04.01.2019 року №8 в частині ОСОБА_1 необґрунтовано обмежився лише тим, що вказав на порушення процедури призначення і проведення службового розслідування, а саме: не зазначення відносно кого проводиться службове розслідування, не ознайомлення з наказом про призначення службового розслідування, не запропонування надати пояснення в межах розслідування, включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які зацікавлені в наслідках розслідування, що відповідачем порушено право позивача заявити відвід членам дисциплінарної комісії, чим порушено його право на захист, при цьому суд посилався на частини 4, 6 ст.14, п.4 ст.15, ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту Національної поліції та п.1.1 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 року №230.

Відповідно до частин 2, 3, 4, 10 ст.14, частин 1, 4, 7, 9 ст.15, частин 1, 3, 4 ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України. Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право, зокрема одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб. Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених КПК України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Відповідно до п.2.6, 3.1, 3.2, 3.4, 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 6.3 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 року №230 (чинної на момент проведення службового розслідування) підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника. Начальники ГУМВС, УМВС мають право призначати службові розслідування стосовно осіб РНС тих органів чи підрозділів внутрішніх справ, діяльність яких вони координують або контролюють. Службове розслідування проводиться посадовою особою, якій воно доручено, чи декількома особами у складі комісії, одна з яких за необхідності призначається головою цієї комісії. Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими особи РНС, стосовно якої призначено службове розслідування, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника. У разі виникнення таких обставин виконавець упродовж двадцяти чотирьох годин повинен повідомити про це начальнику, який призначив службове розслідування, без припинення службового розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення. Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування). Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено. Права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування. Брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування Висловлювати письмові зауваження щодо об`єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка (і) його проводить (ять). Відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України.

За письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України. Оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України. Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.

Вищевказаною Інструкцією затверджено форму пояснення.

Матеріалами справи встановлено, що наказ ГУНП в Кіровоградській області від 14.12.2018 року №2215 «Про призначення службового розслідування» було одержано Новомиргородським ВП 18.12.2018 року, однак резолюцію про ознайомлення з наказом особового складу відділення накладено заступником начальника відділення ОСОБА_6

18.12.2018 року позивач ОСОБА_1 власноручно надав пояснення на ім`я голови дисциплінарної комісії ОСОБА_3, форма тексту якого відповідає типовій формі, затвердженій Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженою наказом МВС України від 12.03.2013 року №230. У поясненні ОСОБА_1 не заявляв будь-яких клопотань про порушення процедури проведення службового розслідування, щодо відводів голові, членам дисциплінарної комісії.

Суд апеляційної інстанції критично відноситься до твердження позивача щодо необізнаності його про проведення службового розслідування, оскільки наказ про проведення службового розслідування надійшов до Новомиргородського ВП 18.12.2018 року, начальником якого є позивач та який мав бути за своєю посадою, обізнаний з наказом. Позивач саме 18.12.2018 року надав пояснення. Суд апеляційної інстанції зазначає, що до цього з довідкою про результати цільової перевірки позивач був ознайомлений 30.11.2018 року, 10.12.2018 року ним був затверджений план основних організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що судом першої інстанції необґрунтовано зроблено висновок про порушення процедури призначення та проведення службового розслідування у зв`язку з включенням до складу дисциплінарної комісії зацікавлених осіб ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , які входили до складу комісії, яка проводила перевірку.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду має бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що судом першої інстанції не надано обґрунтування порушення відповідачем положень ст.15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оскільки участь осіб у проведенні перевірки не є підставою для не включення цих осіб до складу дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування. На думку суду апеляційної інстанції, зацікавленість осіб, які проводили перевірку в результатах службового розслідування повинна бути встановлена безперечними доказами, а не на підставі припущень.

Відповідно до пунктів 1,7 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Згідно Довідки ГУНП в Кіровоградській області від 11.02.2019 року №Заз/15/01-19 наказом НП України від 29.12.2017 року №2092, ОСОБА_1 було оголошено догану (знято наказом НП України від 08.10.2018 року №960 о/с).

Враховуючи положення вищевказаного Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 року №230 щодо повноважень особи, яка призначає службове розслідування, за результатами перевірки, визначати ступінь вини та наявність порушень, виявлених під час цільової перевірки, суд апеляційної інстанції вважає співмірним дисциплінарне покарання ОСОБА_1 - суворої догани.

Аналізуючи докази у справі та законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції критично відноситься до висновку суду першої інстанції щодо порушення процедури призначення і проведення службового розслідування (не зазначення відносно кого проводиться службове розслідування, не ознайомлення з наказом про призначення службового розслідування, не запропоновано надати пояснення в межах розслідування, до складу дисциплінарної комісії включено осіб, які зацікавлені в наслідках розслідування), включення до дисциплінарної комісії ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як осіб зацікавлених у наслідках службового розслідування, оскільки за їх участю проведена цільова перевірка, щодо необґрунтованого позбавлення позивача права на захист (не повідомлення про призначення службового розслідування та не запропонування надати пояснення, обмеження його у праві заявити відвід членам дисциплінарної комісії, оскільки не сповістили про її склад), оскільки такі висновки спростовуються доказами у справі та не підтверджуються норми матеріального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що суд першої інстанції необґрунтовано ухилився від обов`язку надати оцінку наявності дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 , а лише обмежився оцінкою висновку суб`єкта владних повноважень щодо проведення службового розслідування.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід скасувати як таке, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статями 315, 317, 321, 322 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області - задовольнити.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24.02.2020 року у адміністративній справі №340/443/19 - скасувати.

Прийняти нове рішення.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду відповідно до статей 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова