Справа № 607/4979/19
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2020-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2020 року

м. Київ

справа №607/4979/19

касаційне провадження №К/9901/30025/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Чиркіна С.М.,

суддів: Єзерова А.А., Шарапи В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09.08.2019 (головуючий суддя: Сеник Р.П., судді: Попко Я.С., Хобор Р.Б.) у справі №607/4979/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 або позивач) звернувся до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області (далі - УДАБІ у Тернопільській області або відповідач), в якому просив визнати протиправною і скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 18.02.2019 №АА-18.02/1, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого частиною третьою статті 188-42 КУпАП, та накладено штраф в розмірі 3400 грн.

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11.06.2019 адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішення, відповідач 02.07.2019 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2019 апеляційну скаргу УДАБІ у Тернопільській області залишено без руху у зв`язку з невідповідністю її вимогам статей 286, 296 КАС України, а саме: апеляційна скарга подана з пропуском спеціального строку на апеляційне оскарження судового рішення у справах категорії термінових і скаржник не просить про його поновлення. Скаржнику надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків.

На виконання вимог вказаної ухвали апелянт подав клопотання про поновлення строку на оскарження рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09.08.2019 відмовлено у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України. Постановляючи цю ухвалу, суд апеляційної інстанції виходив з того, що апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження судового рішення, а підстави зазначені апелянтом в обґрунтування поважності причин пропуску цього строку визнані судом неповажними.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду апеляційної інстанції, відповідач подав касаційну скаргу у якій просить суд касаційної інстанції скасувати її, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду. Скаржник стверджує, що касаційна скарга подана у строки, визначені спеціальною нормою, шляхом направлення її поштовим зв`язком простою кореспонденцією 21.06.2019.

Ухвалою Верховного Суду від 16.12.2019 відкрито касаційне провадження у справі.

Ухвалою Верховного Суду від 21.07.2020 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження відповідно до вимог статті 345 КАС України.

На адресу суду касаційної інстанції від позивача надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому останній з посиланням на законність та обґрунтованість рішення суду апеляційної інстанції просить суд залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Верховний Суд переглянув оскаржуване судове рішення у межах доводів касаційної скарги, з урахуванням вимог статті 341 КАС України з`ясував повноту фактичних обставин справи встановлених судом, перевірив правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права та дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Пунктами 6, 7 частини п`ятої статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення апеляційної скарги, в тому числі щодо своєчасного оскарження судового рішення для чого особа, зацікавлена у її поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Цією статтею встановлений спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів та обчислюється з дня проголошення судового рішення.

Частиною першою статті 121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Верховний Суд не заперечує право скаржника вимагати поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, проте із зазначенням поважних на те причин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржуване рішення проголошено судом першої інстанції 11.06.2019, а апеляційна скарга надійшла на адресу суду 02.07.2019, тобто з пропуском десятиденного строку, встановленого статтею 286 КАС України.

Апелянт в обґрунтування поважності причин пропуску такого строку вказав на те, що апеляційна скарга була направлена на адресу суду простою кореспонденцією 21.06.2019, а відтак за твердженням суб`єкта владних повноважень така подана у строки, встановлені статтею 286 КАС України.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та відносини між ними врегульовані Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів від 05.03.2009 №270 (далі - Правила №270).

Відповідно до приписів пункту 2 цих Правил, під простим поштовим відправлення слід розуміти поштове відправлення, яке приймається для пересилання без видачі розрахункового документа та доставляється/вручається без розписки.

Пунктом 8 Правил №270 визначено, що до внутрішніх поштових відправлень належать, зокрема, прості листи.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про поштовий зв`язок», пункту 10 Правил N270, актів Всесвітнього поштового союзу, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та з метою забезпечення надання користувачам послуг поштового зв`язку, що відповідають встановленим нормативам якості, Міністерством інфраструктури України наказом від 28.11.2013 №958 затверджені нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень (далі - Наказ №958).

У пункті 3 Наказу №958 визначено, що місцева письмова кореспонденція (листи, картки, бандеролі, секограми) - письмова кореспонденція, що пересилається у межах населеного пункту, а в сільській місцевості - у межах території, яка обслуговується одним об`єктом поштового зв`язку; нормативний строк пересилання простих листів та поштових карток - час, установлений для пересилання простих листів та поштових карток з часу останнього виймання з поштових скриньок до часу вкладання до абонентської поштової скриньки одержувача.

Відповідно до розділу ІІ Наказу №958, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) для місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання, а 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

Таким чином для пересилання простої кореспонденції у межах одного населеного пункту законодавцем встановлено 2 дні не враховуючи дня опускання простого листа до поштової скриньки, а також вихідних чи святкових днів, якщо такі припадають у цей період.

Відтак, враховуючи твердження апелянта про те, що апеляційна скарга відправлена простою поштовою кореспонденцією 21.06.2019 то така б орієнтовно мала надійти на адресу суду 26.06.2019, проте аж ніяк не 02.07.2019.

Слід також зазначити про те, що жодних доказів в підтвердження здачі до поштового відділення апеляційної скарги саме 21.06.2019 суб`єктом владних повноважень суду не надано, а інформація, зазначена на штампі пошти, проставленого на конверті, не розбірлива.

Таким чином Верховний Суд не знаходить підтвердження поважності причин пропуску суб`єктом владних повноважень строку на апеляційне оскарження та погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356 КАС України, Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області залишити без задоволення.

Ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09.08.2019 у справі №607/4979/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду С. М. Чиркін

А. А. Єзеров

В. М. Шарапа