Справа № 1.380.2019.006160
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.006160
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд, головуючий суддя Гавдик З.В., секретар судового засідання Василько А.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу № 1.380.2019.006160 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Тріада» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про визнання протиправним і скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Тріада» звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної Архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, в якому просило визнати протиправним і скасувати винесений Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області припис від 10.09.2019 року «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не вчиняв жодних правопорушень у сфері містобудівної діяльності (як Проектант проектної документації), передав замовнику проектну документацію, яка отримала всі необхідні позитивні висновки «Укрдержбудекспертизи». Відповідно проектна документація відповідає вимогам законодавства та ДБН і виконана в повній відповідності з наданим замовником Завдання на проектування, вихідними даними і вимогами ДБН. Позивач діями відповідача був протиправно штучно усуненим від участі в проведенні перевірки та участі у розгляді справи (участі в проведенні заходу державного нагляду) та позбавлений гарантованого законом права на захист своєї позиції, подання спростувань і заперечень, аргументів і доказів, пов`язаних з проведенням заходу державного контролю відповідачем. Відповідачем в оскаржуваному приписі та супутніх документах повністю сфальсифіковані дані щодо ознайомлення чи підписання вказаних документів позивачем та здійснено спробу унеможливлення оскарження вказаних рішень відповідача (в тому числі припису) у визначений законодавством термін.

Позивач зазначає, що відповідач обґрунтовує проведення ним позапланової перевірки (за наслідком якої було винесено оскаржуваний Припис) Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабміну України від 23.05.2011 року за № 553, зокрема посилається на те, що відповідно до п. 7 цього ж Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу ДАБК, яка може бути проведена (серед інших) на підставі «…звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності…». Відповідач визнає і підтверджує направленими на адресу позивача документами, що позапланова перевірка (позаплановий захід), яка призвела до протиправних наслідків для ТОВ «НВП «Тріада», була проведена стосовно позивача, як суб`єкта містобудування, (в розумінні п. 7 Порядку №553) на підставі звернення Громадської організації «Забудовам НІ» від 14.08.2019 року за №14. Однак належних доказів, що Громадська організація «Забудовам НІ» зверталася до відповідача із зверненням, предметом якого були б порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, конкретно і безпосередньо суб`єктом містобудування ТОВ «НВП «Тріада», відповідачем не надано. Відповідач листом № 1009-1.18/1161 від 05.09.2019 року чітко і вичерпно стверджує, що «…. на підставі звернення громадської організації «Забудовам НІ», вул. Кудрі, буд.23/25 м. Київ…проводиться позапланова перевірка на об`єкті будівництва (прим. - а не суб`єкта містобудування ТОВ «НВП «Тріада», як того вимагає п.7 Порядку №553) «будівництво мостового переходу на км 9+442 автомобільної дороги державного значення Т 09-10 Бурштин - Калуш, Івано-Франківської області».

На думку позивача із врахуванням положень п. 7 Порядку №553, вказаний відповідачем в документах перевірки «об`єкт будівництва», не може бути «суб`єктом містобудування ТОВ «НВП «Тріада», а отже відповідачем було проведено (стосовно безпосередньо ТОВ «НВП «Тріада») абсолютно безпідставну і протиправну позапланову перевірку, здійснену з прямим порушенням положень і вимог чинного законодавства (зокрема вимог і положень Порядку № 533 від 23.05.2011 року), з усіма юридичними наслідками (всі похідні документи та рішення відповідача за результатами перевірки (в тому числі оскаржуваний Припис) такі ж безпідставні і протиправні як і сама перевірка).

ОСОБА_1 ніколи не був і не є директором ТОВ «НВП «Тріада», ніколи не отримував належної довіреності на представлення інтересів підприємства.

Позивач стверджує, що відповідач не мав права проводити позапланову перевірку на основі заявлених ним підстав, а отже не мав права виносити оскаржуване рішення (Припис від 10.09.2019 року) в цілому, в тому числі без відома, участі і дотримання прав позивача, пов`язаних з проведенням перевірки та участю у розгляді адміністративної справи. Припис не ґрунтується на дійсних фактах, діях чи вині позивача, грубо порушує права і інтереси позивача, захищені законами та Конституцією України, інкриміновані Приписом правопорушення належать до компетенції іншого суб`єкта (замовника проекту) та скеровані до неналежної особи (позивача);

Представники позивача в судових засіданнях позовні вимоги підтримали, надали суду додаткові докази та пояснення, просили суд позов задоволити повністю.

Відповідач - Державна архітектурна-будівельна інспекція України Управління Державної Архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області 17.03.2020 року на електронну адресу суду подало разом з клопотанням від 17.03.2020 року відзив на позову заяву, не підписаний електронно цифровим підписом.

У вказаному відзиві відповідач проти позову заперечив з підстав, що направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 21.08.2019 року отримано посадовою особою позивача. Позапланову перевірку позивача було проведено у відповідності до вимог законодавства. За результатами перевірки встановлені відповідні порушення позивачем вимог законодавства.

Представник відповідача в судових засіданнях проти позову заперечив, просив відмовити.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою від 25 листопада 2019 року у даній справі відкрито спрощене провадження. Ухвалою суду від 24.01.2020 справа розглядається за правилами загального позовного провадження. Ухвалою від 17.06.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Судом встановлені наступні обставини:

10.09.2019 року Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області, винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено:

«Суб`єкти містобудування, які здійснювали проектування об`єкту та експертизу проекту будівництва, передано замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил:

1. Назва об`єкта будівництва у вихідних даних для проектування (містобудівні умови та обмеження, завдання на коригування робочого проекту) не відповідає назві за проектною документацією та у експертному звіті, щодо розгляду проектної документації, а саме: у містобудівних умовах - «Коригування робочого проекту «Будівництво мостового переходу на км 9+442 автомобільної дороги державного значення Т-09-10 Бурштин-Калуш Івано-Франківської області», в завданні на коригування «Мостовий перехід через річку Дністер на км. 9+442 автомобільної дороги Т-09-10 Бурштин-Калуш, біля села Сівка Войнилівська Калуського району Івано-Франківської області», у робочому проекті «Коригування робочого проекту будівництва мостового переходу через р. Дністер на автомобільній дорозі Бурштин-Калуш, км 9+442», у експертному звіті щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Будівництво мостового переходу через р. Дністер на автомобільній дорозі Бурштин - Калуш, км 9+442» (Коригування).

2. завдання № 07-5/17 на коригування робочого проекту погоджено 13.04.2017 без урахування вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки виданих 15.11.2017 (наказ сектору містобудування та архітектури Калуської РДА № 5 від 15.11.2017).

3. В завданні № 07-5/17 на коригування робочого проекту не зазначена стадійність проектування та вид будівництва Том 1 «Підходи до моста. Пояснювальна записка. Відомості. Креслення комплекту АД.».

4. Проектна документація розроблена без урахування вихідних даних - технічних умов на підключення до мережі передачі та розподілу електричної енергії, оскільки в матеріалах робочого проекту відсутні посилання на такі.

5. Том 5 робочого проекту «Електроосвітлення зовнішнє» аркуш 12 Техно-економічні показники електроосвітлення не підписано виконавцем, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат та є безпосереднім розробником цього розділу.

6. Том 5 робочого проекту «Електроосвітлення зовнішнє» аркуш 13 містить посилання на недіючі на час затвердження проекту будівельні норми: ДБН. В.2.5-28-2006 Природне і штучне освітлення, ДБН А.3.1-5-2009 Організація будівельного виробництва.

7. Титульний аркуш Тому 6 робочого проекту «Проект організації будівництва» не підписано та не скріплено печаткою директора ТзОВ «Науково-виробниче підприємство «Тріада».

8. Том 2 «Будівництво мостового переходу на км. 9+442 автомобільної дороги державного значення Т-09-10 Бурштин - Калуш, у межах Івано-Франківської області» «Оцінка впливу на навколишнє середовище» містить завдання на розробку матеріалів ОВНС та заяву про наміри не затверджені, не погоджені та не скріплені печаткою замовника, аркуш 56,57.

9. Наданий Том 2 «Будівництво мостового переходу на км. 9+442 автомобільної дороги державного значещія1-09-10 Бурштин - Калуш, у межах Івано-Франківської області» «Оцінка впливу на навколишнє сесредовище»» не відповідає складу проекту, а саме у складі проекту ст.4 Тому 2 «Пояснювальна записка. Міст» Том «Оцінка впливу на навколишнє середовище» позначено «Том8» та розроблений ТОВ «КІНФО-ЕКО», без відповідного укладеного договору.

що є порушенням ст. 23, ст. 26 ЗУ «Про архітектурну діяльність», п.8 Наказу №45 Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, пункти 6,13,15,17 Постанови КМУ №560 Про затвердження Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України, Додаток Б ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво, пп.4,2 п.4 Наказу №45 Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, п.4.3 ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво та частину 2 ст.30 ЗУ №3038-УІ Про регулювання містобудівної діяльності, ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної документації», п.3.8 ДСТУ-Н Б А.2,2-10;2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво», абзац 5- п.12 Наказу №45 Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, чим порушено ч.2 ст.26 ЗУ «Про архітектурну діяльність» пп 15.5 Наказу №45 Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, ДБН А.2.2-1-2003 Склад та зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС), ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво та частину, ДСТУ Б А.2.4-4:2009 Основні вимоги до проектної та робочої документації

З метою усунення виявлених порушень ВИМАГАЮ:

1. Усунути виявлене порушення до 10.10.2019 в порядку визначеному законодавством».

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач вважає протиправними спірний припис, який безпосередньо порушує його права.

Згідно ч. 4 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються, крім інших, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Згідно із визначенням, закріпленим в частині першій статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року за № 553 у відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначається процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю) (абзац 16 статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»). Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 12 Порядку №553), а суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 13 Порядку №553).

Пунктом 21 Порядку №553 встановлено, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

При цьому, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (абзац 14 статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 13 Порядку №553), більш того, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку №553).

Отже, можливість бути присутнім під час проведення заходів архітектурно-будівельного контролю є правом суб`єкта містобудування, забезпечити яке є обов`язком органу державного архітектурно-будівельного контролю та його посадових осіб.

Оскільки, право бути ознайомленим із актом у даному випадку є невід`ємною частиною права особи на участь у процесі прийняття рішення, враховуючи, що за відсутності можливості такого ознайомлення суб`єкт містобудування був позбавлений надавати пояснення, зауваження та заперечення до акта, - суд приходить до висновку про порушення відповідачем порядку проведення перевірки.

Верховний Суд у справі № 201/3017/17 від 07.02.2019 року наголошує, що однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у пункті 13 Порядку. Зокрема, у підпунктах 3-5 пункту 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у пункті 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Наведене свідчить, що вищевказану позапланову перевірку позивача в межах спірних правовідносин проведено з порушенням процедури та порядку її проведення.

Оскільки відповідачем належними та допустимими доказами не спростовано аргументи позивача (відзив не підписаний ЕЦП), судом враховуються такі аргументи позивача про протиправність спірного припису.

Відповідачем встановлено, що назва об`єкта будівництва у вихідних даних для проектування (містобудівні умови та обмеження, завдання на коригування робочого проекту) не відповідає назві за проектною документацією та у експертному звіті, щодо розгляду проектної документації, а саме: у містобудівних умовах - «Коригування робочого проекту «Будівництво мостового переходу на км 9+442 автомобільної дороги державного значення Т-09-10 Бурштин - Калуш Івано-Франківської області», в завданні на коригування «Мостовий перехід через річку Дністер на км 9+442 автомобільної дороги Т-09-10 Бурштин - Калуш, біля села Сівка Войнилівська Калуського району Івано-Франківської області» у робочому проекті «Коригування робочого проекту будівництва мостового переходу через р. Дністер на автомобільній дорозі Бурштин - Калуш, км 9+442», у експертному звіті щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Будівництво мостового переходу на автомобільній дорозі Бурштин - Калуш, км 9+442» (Коригування), чим на думку відповідача порушено п. 8 наказу № 45 Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, пункти 6, 13, 15, 17 Постанови КМУ № 560 Про затвердження Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України.

Згідно із п. 6 вказаної Постанови, метою проведення експертизи проектів будівництва (далі - експертиза) є визначення якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження, кошторисної частини проекту будівництва. Експертиза є завершальним етапом розроблення проектів будівництва.

Згідно із п. 13 вказаної Постанови, для проведення експертизи її замовник подає експертній організації проект будівництва, оформлений відповідно до вимог національних стандартів, у паперовому (не більш як у трьох примірниках) та електронному вигляді.

Проведення експертизи здійснюється за договорами, укладеними між замовником експертизи та експертною організацією згідно із законодавством.

Згідно із п. 15 вказаної Постанови, експертна організація за результатами проведеної експертизи надсилає її замовникові письмовий звіт, який містить інформацію про:

дотримання вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження, кошторисної частини проекту будівництва;

допущення помилок та недотримання зазначених вимог.

Згідно із п. 17 вказаної Постанови, замовник експертизи несе відповідальність згідно із законодавством за достовірність документів, поданих для проведення експертизи.

Експертна організація несе відповідальність згідно із законодавством за належну якість проведення експертизи.

Позивач зазначає, що назва об`єкту будівництва «Будівництво мостового переходу через річку Дністер на автомобільній дорозі Бурштин - Калуш, км 9+442» прийнята згідно завдання на проектування виданого замовником, експертиза проектної документації проведена з цією ж назвою, завдання на проектування не погоджувалось з ТОВ «НВП «Тріада». В процесі подання планів фінансування майбутніх років у Кабінет Міністрів України та затвердження проектної документації Державним агентством автомобільних доріг України «Укравтодор» було змінено назву об`єкта на «Будівництво мостового переходу на км 9+442 автомобільної дороги державного значення Т-09-10 Бурштин - Калуш Івано-Франківської області». В результаті внесення змін у назву об`єкта було виконано коригування експертного звіту та титульних листів проектної документації. Вказане підтверджується наявними у справі копіями завдання на проектування, експертного звіту (з листом коригування), листа «Укравтодору», щодо зміни назви об`єкта будівництва. Наведене спростовує порушення п. 8 Наказу № 45.

Відповідачем встановлено, що завдання на проектування № 07-5/17 на коригування робочого проекту погоджено 13.04.2017 без урахування вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки виданих 15.11.2017 (наказ сектору містобудування та архітектури Калуської РДА № % від 15.11.2017) чим порушено п.п. 4.2 п.4 наказу № 45 Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів.

Згідно з абз. 6 п. 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва».

Позивач стверджує, що містобудівний розрахунок, який необхідно подати для отримання містобудівних умов та обмежень, виконувався в межах відповідного проекту, містобудівні умови та обмеження видані пізніше ніж завдання на проектування. Крім цього, за результатами отриманих містобудівних умов та обмежень можуть вноситись зміни до завдання на проектування.

Відповідачем встановлено, що в завданні № 07-5/17 на коригування робочого проекту не зазначена стадійність проектування та вид будівництва, том 1 «Підходи до моста. Пояснювальна записка. Відомості. Креслення комплекту АД», чим порушено Додаток Б ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво.

Позивач вказане стростовує тим, що Додаток Б (довідковий) ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» є довідковим, а отже не обов`язковим до виконання, тому порушення вимог додатку, який не є обов`язковим до виконання на думку позивача не може бути підставою для винесення спірного припису.

Відповідачем встановлено, що проектна документація розроблена без урахування вихідних даних - технічних умов на підключення до мережі передачі та розподілу електричної енергії, оскільки в матеріалах робочого проекту відсутні посилання на такі, чим порушено п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво та частину 2 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно ч. 2 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Технічні умови надаються протягом 10 робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви.

Позивач вказане спростовує тим, що проектом передбачено продовження існуючої мережі зовнішнього електроосвітлення, підключення до існуючої мережі зовнішнього електроосвітлення погоджено з власником ТП (Сівковойнилівська сільська рада). Позивач вважає, що порушення п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво та частину 2 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не було, оскільки погодження на підключення проектованого зовнішнього електроосвітлення до трансформаторної підстанції, яка перебуває на балансі Сівковойнилівської сільської ради є аналогом технічних умов.

Відповідачем встановлено, що том 5 робочого проекту «Електроосвітлення зовнішнє» аркуш 12 Техніко-економічні показники електроосвітлення не підписано виконавцем, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат та є безпосереднім розробником цього розділу, чим порушено абзац 5 п. 12 наказу № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів».

Згідно із абз. 5 п. 12 наказу № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів», титульний аркуш проекту підписується та скріплюється печаткою ГАПа (ГІПа). Окремі розділи або частини проектної документації підписуються виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат, які є безпосередніми розробниками цих розділів або частин проектної документації.

Позивач вказане спростовує тим, що не підписаний виконавцем аркуш проектно-кошторисної документації, як самостійна підстава не може бути підставою для винесення спірного припису, крім цього підпису виконавця немає на лише одному аркуші одного примірника проектної документації.

Відповідачем встановлено, що том 5 робочого проекту «Електроосвітлення зовнішнє» аркуш 13 містить посилання на недіючі на час затвердження проекту будівельні норми: ДБН В.2.5-28-2006 Природне і штучне освітлення, ДБН А.3.1-5-2009 Організація будівельного виробництва, чим порушено ч. 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» п.п. 15.5. Наказу № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів».

Згідно із ч. 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»,

проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Згідно із п.п. 15.5. Наказу № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів», проектна документація на об`єкт будівництва має бути розроблена з урахуванням будівельних норм та стандартів, чинних на дату передання її замовнику.

Позивач вказане спростовує тим, що ДБН В.2.5-28-2006 «Природне та штучне освітлення» діяв до 01.01.2019, а проектно-кошторисна документація передана замовнику у 2017 році. ДБН А.3.1-5-2009, діяв з 01.01.2016.

Відповідачем встановлено, що титульний аркуш Тому 6 робочого проекту «Проект організації будівництва» не підписано та не скріплено печаткою директора ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Тріада», чим порушено п.10.3.2 ДСТУ Б А.2.4-4:2009.

Позивач вказане спростовує тим, що не підписаний виконавцем аркуш проектно-кошторисної документації, як самостійна підстава не може бути підставою для винесення спірного припису, крім цього підпису виконавця немає лише на одному аркуші одного примірника проектної документації.

Відповідачем встановлено, шо том 2 «Будівництво мостового переходу на км 9+442 автомобільної дороги державного значення Т-09-10 Бурштин - Калуш, у межах Івано-Франківської області» «Оцінка впливу на навколишнє середовище» містить завдання на розробку матеріалів ОВНС за заяву про наміри не затверджені, не погоджені та не скріплені печаткою замовника, аркуш 56, 57 чим порушено ДБН А.2.2-1-2003 Склад та зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС).

Позивач вказане спростовує тим, що завдання на проектування не погоджено у проміжному варіанті розділу ОВНС, який не був поданий у експертизу, в решті примірників проектної документації завдання погоджено.

Відповідачем встановлено, що наданий Том 2 «Будівництво мостового переходу на км 9+442 автомобільної дороги державного значення Т-09-10 Бурштин - Калуш, у межах Івано-Франківської області» «Оцінка впливу на навколишнє середовище» не відповідає складу проекту, а саме - у складі проекту ст. 4 Тому 2 «Пояснювальна записка. Міст» Том «Оцінка впливу на навколишнє середовище» позначено «Том 8» та розроблений ТОВ «КІНФО-ЕКО», без відповідного укладеного договору, чим порушено ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво об`єктів та частину, п.5 Наказ № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів» п. 61 Постанови КМУ № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві».

Згідно із п.5 Наказу № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів», укладення та виконання договорів на виконання проектних робіт здійснюються у порядку, встановленому Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2005 року № 668.

Згідно із п. 61 Постанови КМУ № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», підрядник може, якщо інше не встановлено договором підряду, залучати до виконання робіт інших осіб (субпідрядників). При цьому договори субпідряду укладаються та виконуються з дотриманням вимог, визначених цими Загальними умовами. Підрядник відповідає за результати роботи субпідрядників і виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядниками - як замовник.

Позивач вказане спростовує тим, що Розділ ОВНС був розроблений ФО-П ОСОБА_4 , що підтверджується копіями титульної сторінки розділу ОВНС, договору на виконання робіт.

ТОВ «КІНФО-ЕКО» було розроблено проміжний варіант тому «Оцінка впливу на навколишнє середовище», але в силу обставин договір на виконання робіт не був укладений, через що було змінено субпроектувальника на ФОП ОСОБА_4 . Тому позивач вважає, що п. 61 Постанови КМУ № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» не було порушено, оскільки договір з ФО-П ОСОБА_4 було укладено з врахуванням вимог згаданої Постанови КМУ.

Враховуючи наведені вище обставини, зважаючи на встановлені під час розгляду справи порушення відповідачем вимог законодавства, якими регулюються спірні правовідносини, суд прийшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача з наступних підстав:

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні, у відповідності до положень частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України в чинній редакції) суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до частини 2 статті 77 КАС України саме на відповідача покладається обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, на якого покладено тягар доказування, не надав ні позивачеві, ні суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували належність, обґрунтованість та правомірність виявлених порушень.

Також відповідачем жодними належним та допустимими доказами не підтверджено виконання вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року за № 553, а саме:

П. 12. Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

П.13. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

З цих підстав під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень не довів правомірність спірного рішення.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп. 15.5. п. 15 Перехідних положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Тріада» (81100, Львівська область, Пустомитівський район, вул. Лугова, 53) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області (76000, м. Івано-Франківськ, вул. І.Франка, буд. 4) про визнання протиправним і скасування припису, - задоволити повністю.

Визнати протиправним та скасувати винесений Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області припис від 10.09.2019 року «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Тріада» (, Львівська область, Пустомитівський район, вул. Лугова, 53) 2007,00 грн. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. ст. 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп. 15.5. п. 15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Рішення суду складено в повному обсязі 20.07.2020 року.

Суддя Гавдик З.В.