Справа № 280/6440/19
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2020-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
22 червня 2020 року м. Дніпросправа № 280/6440/19
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Мельника В.В.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Голови комісії з ліквідації Державної пенітенціарної служби України Скокова Сергія Івановича на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року про повернення позовної заяви у справі №280/6440/19 за позовом голови комісії з ліквідації Державної пенітенціарної служби України Скокова Сергія Івановича до ОСОБА_1 , треті особи: Інститут кримінально-виконавчої служби, Державна установа «Оріхівська виправна колонія (№88)», Міністерство юстиції України про стягнення витрат,-
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року позов голови комісії з ліквідації Державної пенітенціарної служби України Скокова Сергія Івановича до ОСОБА_1 , треті особи: Інститут кримінально-виконавчої служби, Державна установа «Оріхівська виправна колонія (№88)», Міністерство юстиції України про стягнення витрат повернуто позивачу.
Голова комісії з ліквідації Державної пенітенціарної служби України, не погодившись з вказаною ухвалою суду першої інстанції звернувся до суду з апеляційною скаргою, згідно з якою просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.
Справа надійшла до Третього апеляційного адміністративного суду 22.05.2020 року.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2020 року апеляційну скаргу Голови комісії з ліквідації Державної пенітенціарної служби України Скокова Сергія Івановича на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2020 рокузалишено без руху та зобов`язано надати до суду докази на підтвердження поважності пропуску строку подання апеляційної скарги і документу про сплату судового збору .
Копію вказаної ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху відповідачем отримано 02.06.2020 року.
На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, до суду апеляційної інстанції від Голови комісії з ліквідації Державної пенітенціарної служби України Скокова Сергія Івановича надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи, а саме доказ сплати судового збору.
Розглянувши вказану заяву, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що недоліки апеляційної скарги усунуто не повному обсязі, оскільки скаржника було зобов`язано також надати до суду також докази на підтвердження поважності пропуску строку подання апеляційної скарги .
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.
Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти своєчасно усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі надання суду документу, який підтверджує факт сплати судового збору.
Слід зазначити, що до повторних апеляційних скарг застосовуються вимоги КАС України як до нової апеляційної скарги. При цьому, під час реалізації свого права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою особа не звільняється від обов`язку дотримуватися встановленого законодавством строку звернення до суду з такою апеляційною скаргою.
Колегія суддів апеляційної інстанції зауважує, що обов`язковість сплати судового збору у відповідача, відповідно до ст. 295 КАС України, виникла з дати початку перебігу строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, тобто з дати отримання повного судового рішення.
Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.
Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.
У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.
Отже, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і органи Державної податкової служби зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, і не можуть отримувати режим "послаблення" при вирішенні судом питання про поновлення строку на оскарження судових рішень.
Законодавче обмеження строку на оскарження судового рішення в адміністративній справі обумовлено, насамперед, специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
При цьому, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.04.2018 року у справі №820/4420/18.
Між тим варто вказати на те, що підпунктом 2 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 30.03.2020 року №540-IX внесено зміни до розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексі адміністративного судочинства України, шляхом доповнення пунктом 3 такого змісту:
"Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".
Зазначені зміни набули чинності 02 квітня 2020 року.
При цьому, суд зауважує, що обов`язковість та можливість сплати судового збору у скаржника, відповідно до ст. 295 КАС України, виникла з дати початку перебігу строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, який враховуючи дату отримання скаржником копії повного судового рішення суду першої інстанції 02.03.2020 року є більш ніж достатній для здійснення сплати судового збору.
З огляду на вищенаведене, з урахуванням положень статті 52 КАС України, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення поданого клопотання щодо заміни відповідача у даній справі.
Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що скаржником усууто недоліи не повному обсязі, суд вважає необхідним відмовити у відкритті апеляційного провадження.
Керуючись ст. 52, п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд,
У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Голови комісії з ліквідації Державної пенітенціарної служби України Скокова ОСОБА_2 на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року про повернення позовної заяви у справі №280/6440/19- відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник