Справа № 497/23/20
Суддя: Кравцова А. В.
Дата ухвалення: 2020-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/23/20
Провадження № 2-а/497/5/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.06.2020 року Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кравцової А.В.,

секретар судового засідання - Бекметова Х.В.,

розглянувши за відсутністю сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Болград адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макарука Віктора Петровича, - про визнання дій протиправними і скасування постанови, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

09.01.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним адміністративним позовом, яким просить скасувати як незаконну і необґрунтовану постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макарука Віктора Петровича за №258 від 17.12.2019 року, якою вона, позивач, була визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч1.ст.148-42 КУпАП і на неї було накладене стягнення у виді штрафу в розмірі 5100грн., копію постанови вона отримала поштою 24.12.2019року. Також позивач просить провадження у справі закрити за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Мотивуючи свої вимоги, позивач стверджує, що не скоювала будь-яких правопорушень, оскільки відсутні достатні та належні докази на підтвердження наявності складу та самої події адміністративного правопорушення в її діях.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що вона не брала участі ані при складанні акту проведення позапланового заходу державного контролю від 03.12.2019року, ані при складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 03.12.2019 року, і їй взагалі не було відомо про те, що такі документи були складені відносно неї. Ухвалюючи постанову про притягнення її, позивача, до відповідальності, за її відсутністю, не повідомивши її про дату, час та місце розгляду матеріалів відносно неї, інспектором ДАБІ порушене її право надати пояснення, заперечення та докази, тому він не зміг надати належну оцінку її поясненням та об`єктивним обставинам щодо складених стосовно неї Акту і протоколу та неможливості виконання припису.

Крім того, стверджує позивач, вона постановою №197 від 18.09.2019р. вже була притягнута до адміністративної відповідальності за це ж саме правопорушення - «недотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності» за тією ж адресою, після винесення їй 13.09.2019р. Припису щодо «усунення порушення», проти якого вона не заперечувала, визнала вину,і сплатила штраф в повному об`ємі - в розмірі 8500 гривень, щоб мати можливість продовжувати оформлювати документи на реконструйоване приміщення, але місячний термін для цього є не реальним, адже їй потрібно оформити для узаконення реконструкції, на що вона вже давно має дозвіл інспекції, - всі документи, включаючи реєстрацію декларації про готовність до експлуатації закінченого будівництвом об`єкта, отримати документи на земельну ділянку, без чого неможливо введення об`єкта в експлуатацію, тощо.

Усвідомлюючи неможливість виконання припису Державної архітектурно-будівельної інспекції у місячний термін, вона, позивач, 27.11.2019р., звернулась до вказаної інспекції з заявою про надання їй додаткового строку для отримання всіх необхідних документів зв`язаних з введенням в експлуатацію її будівель, пояснивши, які дії для цього ще їй потрібно вчинити. У своїй заяві до інспекції, стверджує позивач, вона пояснила щодо нереальності строків, наданих їй для виконання припису, оскільки це пов`язано з об`єктивними обставинами: з тим, що для введення в експлуатацію споруди, їй у судовому порядку необхідно визнати право власності на чітко визначену частку землі, яка у спільному державному акті, що належить їй та її сусідам, - не визначена. Але на цю заяву відповідь їй взагалі не була надана, а вже 24.12.2019 року вона отримала постанову про накладення на неї штрафу повторно. Саме станом на теперішній час Болградським районним судом розглядається її позовна заява з такими вимогами яка буде розглядатися не менш, ніж два-три місяці, а після цього ще необхідно буде завершити оформлення документів пов`язаних з введенням в експлуатацію будівель.

Позивач вважає, що працівникам інспекції добре відомо про те, який час займає оформлення необхідних документів, і, встановленням таких нереальних строків, інспекція завідомо навмисно планує складення постанов і накладення штрафів на неї за невиконання цих строків, які неможливо дотримати з причин, незалежних від її волі, оскільки їх дотримання не залежать від неї особисто, і тому неможливо виконати припис інспекції за встановлений інспектором строк.

На адміністративний позов ОСОБА_1 представником відповідача - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - надані заперечення, якими представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог, пояснивши, що за постановою №197 від 18.09.2019 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст.96ч.9 КУпАП на підставі Припису від 13.09.2019р., - позивачем ОСОБА_1 штраф було сплачено в повному обсязі - в розмірі 8500грн. (а.с.24). 17.12.2019р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Макаруком В.П. було ухвалено другу постанову - за №258 у справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 , у зв`язку з невиконанням нею вказаного Припису від 13.09.2019р., - знову було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, але вже передбаченого ч.1ст.148-42 КУпАП, та на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5100грн. На розгляд справи позивач не з`явилася, копію постанови було надіслано їй засобами поштового зв`язку 19.12.2019 року рекомендованим листом з повідомленням. Штраф позивачем у добровільному порядку не сплачено. Позапланова перевірка виконання позивачем вимог припису щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил від 13.09.2019 року на об`єкті "Реконструкція квартири №3 під магазин промислових товарів та реконструкцію сараю під склад за адресою: Одеська область, Болградський район, м.Болград, пр-тСоборний,111» була проведена з дотриманням вимог чинного законодавства, Департамент діяв в межах повноважень та у спосіб, що передбачено нормами чинного законодавства, а постанова №258 у справі про адміністративне правопорушення від 17.12.2019 року - є законною, ухваленою відповідно до норм чинного законодавства та такою, що скасуванню не підлягає.

Позивач надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, просила задовольнити її позовні вимоги.

Відповідачі - представник юридичної особи - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області Макарук В.П. - у судове засідання не з`явилися, представник юридичної особи надіслав письмові пояснення щодо позову, просив відмовити у задоволенні позовних вимог, не надавши суду інших доказів на підтвердження скоєння позивачем правопорушення.

Третя особа - ОСОБА_2 - у судове засідання не з`явилася, надіслала письмові пояснення щодо позову, просила відмовити у задоволенні позовних вимог, не надавши пояснення щодо порушення її прав фактом притягнення (не притягнення) ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності повторно за одним й тим же самим Приписом.

Вивчивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню за наступних підстав.

Так, в ході розгляду вищевказаного позову та матеріалів даної справи судом встановлено, що дійсно, 17.12.2019 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області було ухвалено постанову за №258 у справі про адміністративне правопорушення. Даною постановою гр.ОСОБА_1 була визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч1.ст.148-42 КУпАП і притягнута до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 5100грн. (а.с.6-7).

Копію постанови позивач отримала 24.12.2019 року (а.с.9-10), та оскаржує даним позовом.

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що посадовою особою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - інспектором будівельного нагляду Макаруком В.П., було розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівельної діяльності: акт №ТФПП-1811/2 від 03.12.2019р. за результатами позапланового заходу контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкти за адресою: Одеська обл., м.Болград, проспект Соборний,111, яким було зафіксовано, що позивачем не виконано Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.09.2019р., у зв`язку з чим було проведено перевірку та складено протокол про адміністративне правопорушення від 03.12.2019р. (а.с.39).

Проте, 13.09.2019р. інспекцією ДАБІ вже проводилася перевірка дотримання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція квартири №3 під магазин промислових товарів та реконструкція сараю під склад за адресою: АДРЕСА_1 », в ході якої було виявлено, що здійснюється експлуатація закінченого будівництвом об`єкта, не прийнятого в експлуатацію, чим порушено п.8ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівельної діяльності".

У зв`язку з чим було винесено Припис ОСОБА_1 інспектором Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 13.09.2019р. "Про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил".

Згідно вказаного Припису, під час виїзду на місце, за результатами позапланової перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБІ в Одеській області Терзі В.М. було встановлено та зафіксовано фотофіксацією, що за адресою: АДРЕСА_1 розташована земельна ділянка приватної сумісної власності загальною площею 0,1466га, порядок користування якою визначено рішенням Болградського районного суду від 22.12.2010р.: власником 23/100 її частин є ОСОБА_4 , 27/100 - ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , 50/100, згідно договору дарування від 27.12.2007р. на праві власності належить позивачу ОСОБА_1 (це кв.№3). Право власності на земельну ділянку підтверджується державним актом на право власності на неї серії ЯЕ №663514 від 17.08.2008 року. ОСОБА_1 здійснюється реконструкція житлової квартири №3 під магазин промислових товарів і склад на підставі проекту ПП "Елесан" та декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД8 від 29.09.2011р., яка зареєстрована інспекцією ДАБК в Одеській області. Також інспектору під час перевірки було надано технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами б/н від 12.08.2019р., що виготовлений КБ "Болградське БТІ". Об`єкт за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (ССІ), шляхом візуального огляду у присутності уповноваженої особи ОСОБА_6 встановлено, що на об`єкті здійснюється експлуатація незакінченого будівництвом об`єкту, не прийнятого в експлуатацію, що є порушенням п.8ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".

Копія Припису була одержана 13.09.2019р. представником позивача - ОСОБА_6 особисто під підпис (а.с.41-42).

Одночасно з Приписом, 13.09.2019р. стосовно ОСОБА_1 також було складено й протокол про адміністративне правопорушення, та ухвалено постанову №197 від 18.09.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.96-9 КУпАП у виді штрафу, який, стверджується у позові, вона сплатила, і це підтвердив представник відповідача у відзиві на позов (а.с.24).

Проте, 03.12.2019р. в результаті повторної позапланової перевірки, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДАБІ в Одеській області Терзі В.М., було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 удруге (а.с.58), згідно нового протоколу вона не виконала вимоги Припису від 13.09.2020р., чим скоїла правопорушення, передбачене ч.1ст.148-42 КУпАП.

За результатами розгляду цього протоколу й було 17.12.2019р. ухвалено Постанову за №258, згідно якої посадова особа, що її ухвалювала, - інспектор будівельного нагляду Макарук В.П., посилається на те, що згідно досліджених ним матеріалів перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення, ним встановлено, що при виїзді на об`єкт інспектором виявлено, що ОСОБА_1 не виконано вимог припису від 13.09.2019р.

На підставі Припису, Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБІ в Одеській області Терзі В.М. №197 від 18.09.2019р., та протоколу про адміністративне правопорушення від 03.12.2019р. за ст.148-42 КУпАП, що був складений тим же інспектором, ОСОБА_1 оскаржуваною Постановою від 17.12.2019р. було притягнуто до відповідальності за ст.148-42 КУпАП у виді штрафу в розмірі 8500грн. саме за недотримання вимог строків, визначених вищевказаним Приписом від 13.09.2020р.

Хоча Постанова від 17.12.2019р. ухвалена відносно гр. ОСОБА_10 , проте Позивач ОСОБА_10 визнає, що вона стосується саме неї.

Крім того, чинний Кодекс про адміністративні правопорушення не містить статті з таким номером, а тому незрозуміло, на підставі чого позивач ОСОБА_1 притягнута до адміністративної відповідальності інспекторами ДАБІ.

П.8ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", на яку посилається інспектор у Приписі, регламентовано, що "Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється".

Проте, у п.9 вищевказаної ст.39 цього ж Закону, значиться наступне: «Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього. Підключення закінченого будівництвом об`єкта, прийнятого в експлуатацію, до інженерних мереж здійснюється протягом десяти днів з дня відповідного звернення замовника до осіб, які є власниками відповідних елементів інженерної інфраструктури або здійснюють їх експлуатацію».

З наданих суду доказів та документів не вбачається, що позивач свій об`єкт будувала - лише здійснювала реконструкцію, перебудовувала у магазин промислових товарів свій власний житловий будинок, який фактично до цього існував і був в експлуатації, належав їй на праві власності, а тому - вже був введений в експлуатацію і експлуатувався як житловий будинок з підключеними до нього комунікаціями, до того ж він є сумісною власністю трьох сусідів, одною з співвласників його й є позивачка.

Виходячи з цих фактів, не вбачається скоєння правопорушення позивачкою у виді експлуатації закінченого будівництвом об`єкту, не прийнятого в експлуатацію, оскільки вона експлуатувала об`єкт не будівництва, а об`єкт реконструкції житлового будинку в магазин, і тому експлуатація цього об`єкту як житлового будинку фактично продовжувався експлуатуватися, не набув статусу магазину, перебував в процесі реконструкції, який досі триває і строк закінчення реконструкції від волі Позивача не залежить.

З наданих суду матеріалів не вбачається, що вони не містять відомості та докази того, яким саме чином позивачка вчинила правопорушення і якими діями - чи експлуатувала об`єкт як магазин, чи як житловий будинок у стадії реконструкції, оскільки, фактично, вона користувалася комунікаціями (електрика, вода, тощо), що були законно проведені для експлуатації житлового будинку за вищевказаною адресою, та, отримавши на реконструкцію цього об`єкту дозвіл, за допомогою законно підключених комунікацій здійснювала її, процес триває, оскільки відсутні відомості про те, що об`єкт введений в експлуатацію.

Позивач у позові стверджує, що постанова №258 від 17.12.2019р. про повторне притягнення її до адміністративної відповідальності за невиконання Припису про усунення порушення в місячний термін є незаконним з підстав того, що для оформлення всіх документів, включаючи реєстрацію декларації про готовність до експлуатації закінченого будівництвом об`єкта, їй, позивачу, приписом надано було лише місяць. Однак, у місячний термін оформити всі документи, що необхідні були для введення в експлуатацію об`єкта, для отримання документів на земельну ділянку, без чого неможливо введення об`єкта в експлуатацію, - взагалі неможливо. Саме тому, що, усвідомлюючи неможливість виконання припису Державної архітектурно-будівельної інспекції у місячний термін, 27.11.2019 року, вона, позивач, завчасно звернулася до вказаної інспекції із заявою про надання їй додаткового строку для отримання всіх необхідних документів, зв`язаних з введенням в експлуатацію її будівель (а.с.8, 46,47).

Копія цієї заяви міститься в матеріалах справи, проте відповідь на цю заяву в матеріалах справи та у відзиві на позов відсутня.

Натомість, отримавши вказану заяву позивача ОСОБА_1 про наявність об`єктивних причин неможливості виконати Припис, інспекція ДАБІ здійснює нову перевірку, і, на підставі того ж Припису від 13.09.2019р., складає 03.12.2019р. новий протокол про адміністративне правопорушення (а.с.58), за яким 17.12.2019 року ухвалено нову, аналогічну першій, Постанову, але з якою вже позивач не погоджується, стверджуючи, що, окрім матеріальних порушень при її ухваленні, відповідачем було допущено грубе процесуальне порушення - справа про адміністративне правопорушення стосовно неї, позивача, була розглянута за її відсутністю і навіть без повідомлення її про дату, час та місце розгляду другого протоколу - від 03.12.2019р., чим її, позивача, було позбавлено право надати пояснення, заперечення та докази, а також скористатися послугами адвоката. Матеріали справи не містять належних доказів належного повідомлення ані позивача ОСОБА_1 , ані гр. ОСОБА_10 про дату, час та місце розгляду другого адмінпротоколу - від 03.12.2019р.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка та припис були результатом надходження 29.08.2019р. до інспекції ДАБІ скарги від сусідки позивачки і співвласниці домоволодіння - ОСОБА_2 (а.с.28), яка скаржилася на недотримання (мовою скарги, російською) «гр. ОСОБА_1 » вимог законодавства у сфері містобудування, проте якими саме діями позивача ОСОБА_1 були порушені, на думку ОСОБА_2 , норми чинного законодавства, у Постанові №197 від 18.09.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, - не зазначено: вказана Постанова містить лише посилання на загальні норми містобудування щодо строків введення в експлуатацію об`єкта будівництва (не реконструкції), і ці порушення ОСОБА_1 були визнані - саме строки введення в експлуатацію, результатом чого була сплата позивачем ОСОБА_1 відповідного штрафу.

Матеріали справи містять копію цивільного позову ОСОБА_1 про визнання права власності (справа №497/1855/19), підготовче судове засідання за яким було призначено іншим суддею, згідно копії судової повістки, - на 27.02.2020р. (а.с.71-73). З чого вбачається, що процес оформлення ОСОБА_1 документів триває і не залежить від її волі строк його закінчення.

На твердження позивачки, цілком зрозуміло, що лише позовна заява буде розглядатись судом не менш, ніж два - три місяці, а після цього їй ще необхідно завершити оформлення документів, пов`язаних з введенням в експлуатацію будівель.

Позивач вважає, що працівникам інспекції добре відомо про те, який час займає оформлення необхідних документів, і, встановленням таких нереальних строків, інспекція завідомо навмисне планує складення постанов и накладення штрафів вже за невиконання строків, а тому в її, позивача, діях відсутні склад та суб`єктивна сторона цього правопорушення, тобто, відсутня її вина у невведені в експлуатацію і несвоєчасному оформленні належних документів для введення в експлуатацію її частини домоволодіння після реконструкції її у магазин.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 2 ч.6 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі 10 мін заробітних плат.

Правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами (ч. 1ст. 1 цього ж Закону).

Частиною 2ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено поняття суб`єктів містобудування, якими є органи виконавчої влади, Верховна рада АР Крим, Рада міністрів АР Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Таким чином, наведені положення вимог статей вказують на те, що відповідальність може бути покладена на осіб як на суб`єктів містобудування за порушення вимог будівельними норм, державних стандартів і правил, в разі здійснення ними діяльності, що пов`язана з містобудуванням, будівництвом або будівельними матеріалами.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553). Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 7-9 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У порушення вимоги цієї норми, позапланова перевірка головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБІ в Одеській області Терзі В.М. була здійснена не у присутності ОСОБА_1 , а ОСОБА_6 - її представника за довіреністю, згідно якої він не був наділений правом представляти інтереси позивача ОСОБА_1 у питаннях реконструкції її житлового будинку, а лише у питаннях користування житловим будинком та сплати комунальних послуг (а.с.13,38).

Крім того, повторна позапланова перевірка проводилася взагалі за відсутністю особи (чи її представника), щодо якої складено Акт перевірки та адмінпротокол від 03.12.2019р., оскільки зазначені відомості в цих документах про те, що особа відмовилася від підпису не підтверджена Актом про відмову від підписання і одержання протоколу, з зазначенням не менш двох свідків.

Верховний Суд України у Постанові № 21-433а13 (ЄДРСР № 38285951) зазначив: Конституційний принцип незворотності дії законів, які погіршують становище особи, дає суду підстави для висновку про неможливість застосування санкцій за дії (бездіяльність), які на момент, коли вони мали місце, за попереднього правового регулювання не були правопорушенням.

В контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов`язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об`єкта містобудування з початку його використання.

Частина восьма статті 39 Закону № 3038-VI зі змінами, внесеними згідно із Законом України від 20 листопада 2012 року № 5496-VI, встановлює, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Таким чином, логічним висновком має бути судження про те, що обов`язок введення об`єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об`єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб`єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов`язок, не ввели об`єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Таким чином, з врахуванням процесуальних особливостей адміністративного судочинства, доведення факту неправомірності дій позивача покладено у даній справі на відповідачів, що заперечують позовні вимоги.

Так, відповідачем разом з запереченнями проти вимог позивача та обставин, викладених у позові, окрім пояснень та посилань на законодавство інших доказів щодо скоєння позивачем правопорушення, - суду не надано.

Відповідно до ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Шляхом співставлення зібраних у справі доказів, з врахуванням встановленого КАС України обов`язку доведення, суд дійшов висновку про недоведеність вини позивача у скоєнні адміністративного правопорушення, яке викладене у постанові №258 від 17.12.2019р. про притягнення її до адміністративної відповідальності, оскільки, відповідно до ст.62 Конституції України, - відсутність доказів, що підтверджують наявність в діях позивача складу правопорушення і самої події, яка нічим не підтверджується незважаючи на наявність заперечень відповідача - суб`єкта владних повноважень щодо предмету та підстав позову, - є безумовною підставою визнання невинуватості особи.

Згідно ст.6 КАС України, суд, при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог лише в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Відповідно до ст. 293 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову у справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість ухваленої постанови і ухвалює одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу або протест без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до положень п.7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України, для посадових осіб відповідача не встановлено будь-яких обмежень щодо строків перевірки виконання суб`єктом містобудування приписів про усунення порушень. Тобто законодавством не встановлено обов`язку відповідача здійснити перевірку виконання свого припису протягом якогось певного обмеженого строку.

Крім того, з наданих позивачем відомостей та пояснень, позивач зрозуміла, що правопорушення, у вчиненні якого вона обвинувачена і за що її притягнуто до відповідальності, носить характер триваючого, оскільки нею не було виконано припис відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагалося усунути порушення містобудівного законодавства шляхом оформлення відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи з реконструкції житлового будинку у порядку, встановленому чинним законодавством. Цей припис нею не було виконано протягом наданого строку, який, на її думку, є занадто малим, але вона вживає відповідні заходи для прискорення належного оформлення реконструйованого нею приміщення, але цей строк від неї не залежить, про що вона повідомила відповідний відділ інспекції ДАБІ, чому вона надала відповідні докази. Порушення тривало на час, коли його було зафіксовано (03.09.2019р.).

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Подібна правова позиція щодо застосування норм права викладена у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі №804/401/17.

З огляду на те, що правопорушення, вчинене позивачем, носить характер триваючого, та на час винесення спірної постанови відповідача обов`язки відповідно до обов`язкового до виконання припису відповідача не виконано, відповідачем вже було притягнуто позивача до адміністративної відповідальності в межах строків, визначених у ст.38 КУпАП.

Крім, того, в обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проведено в порушення вимог законодавства без участі позивача.

Згідно положень ст.268 КУпАП особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно пункту 13 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, надано право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що передбачає повідомлення суб`єкта містобудування про дату та час її проведення.

Судом встановлено, що відповідачем не виконано вимоги Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 щодо повідомлення позивача про дату та час проведення позапланової перевірки. Не встановлено, коли позивачу направлено поштою складені за результатами позапланової перевірки за грудень акт та протокол про адміністративне правопорушення та чи отримав він зазначені документи, а також дату їх отримання, а також не вбачається, чи здійснив відповідач взагалі своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення на виконання вимог ст.268 КУпАП.

Крім того, оскільки Позивач має правовстановлюючі документи щодо права власності на її частину домоволодіння, суд дійшов висновку, що вищевказаний штраф ДАБІ за невиконання вимог вищевказаного припису також підлягає скасуванню, оскільки припис виданий після реєстрації права власності на збудований об`єкт, не важливо, у даному випадку, - об`єктом є нежитлове приміщення (з чого виходив інспектор ДАБІ) - магазин, або об`єктом є житлове приміщення (у даному випадку - частина домоволодіння, яка використовувалася за призначенням вже тривалий час, тобто, є забудованою і прийнятою в експлуатаціє відповідно до норм законодавства, чинного на час початку експлуатації чи набуття на нього права власності, - що кореспондується з висновками (ВС/КАС у справі №465/1461/16-а від 02 жовтня 2018р.).

Таким чином, враховуючи викладене, а також вимоги позову і відомості, надані позивачем, а також враховуючи відсутність доказів скоєння позивачем правопорушень, які не надані відповідачами, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 стосовно відсутності в її діях (бездіяльності) складу адміністративного правопорушення, так само як і події правопорушення, - є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Провадження в такому випадку у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1ст.148-42 КУпАП, - підлягає закриттю за відсутністю достатніх та належних доказів на підтвердження наявності складу та події адміністративного правопорушення взагалі і в частині ознак, передбачених цією статтею КУпАП.

Судові витрати слід розподілити за правилами ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст.243ч.ч.1-3, 244-246, 295 КАС України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макарука Віктора Петровича, - про визнання дій протиправними і скасування постанови, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2 , - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати постанову за №258 від 17.12.2019 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макарука Віктора Петровича про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.148-42 ч.1 КУпАП у виді штрафу в розмірі 5100грн., - за відсутністю достатніх та належних доказів на підтвердження наявності складу та події адміністративного правопорушення.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1ст.148-42 КУпАП - закрити за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого адміністративного апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту, після чого набирає законної сили.

Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з поважних причин.

Повний текст судового рішення виготовлено 10.07.2020 року.

Суддя А.В. Кравцова