Справа № 400/1760/20
Суддя: Устинов І. А.
Дата ухвалення: 2020-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2020 р. № 400/1760/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Устинова І.А., розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом:ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача:Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, вул. Адміральська, 20, м.Миколаїв, 54001

про:визнання протиправними та скасування приписів від 10.03.2020 р. № 26/1, № 26/2 і постанови від 23.02.2020 р. № 9,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (далі - відповідач), в якому просить суд (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 29.05.2020 року):

- визнати протиправним та скасувати припис управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 10.03.2020 № 26/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- визнати протиправним та скасувати припис управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 10.03.2020 № 26/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- визнати протиправним та скасувати постанову управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради № 9 по справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2020, якою визнано ОСОБА_1 винною у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200,00 грн.;

- визнати протиправним та скасувати наказ управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 12.03.2020 № 94 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою суду від 07.05.2020 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржувані приписи, постанова та наказ були винесені з порушенням норм чинного законодавства. Зокрема, у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт були зазначені достовірні відомості; відповідач мав право видати або припис від 10.03.2020 № 26/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, або припис від 10.03.2020 № 10.03.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а не обидва приписи відразу; справа про адміністративне правопорушення була розглянута без належного повідомлення позивача про дату і час її розгляду.

Відповідач заперечує проти позову з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.

Відповідач зазначив, що перевірка була проведена з дотриманням вимог чинного законодавства. Під час перевірки було виявлено наведення позивачем у повідомленні про початок будівельних робіт недостовірних даних: стосовно замовника будівництва, початку будівельних робіт. У період з 03.01.20 по 23.01.20 ОСОБА_1 виконувались будівельні роботи без відповідного документу, який дає право на виконання будівельних робіт. Проектна документація була розроблена не в повному обсязі.

За відсутності клопотань жодної зі сторін про розгляд справи в судовому засіданні, суд, на підставі п. 6 ухвали від 07.05.2020р. розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами, які надійшли до суду до 25.06.2020р.

З`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне.

На підставі власного наказу від 13.02.2020 № 46, у період з 25.02.2020 10:00 до 10.03.2020 16:00, відповідачем було проведено позапланову перевірку.

Як було зазначено у направленні для проведення планового (позапланового) заходу від 13.02.2020 № 39, позапланова перевірка на об`єкті «Реконструкція чистини житлового будинку (квартира № 1) під розміщення перукарні АДРЕСА_2 » призначена з метою перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 23.01.2020 № МК 15.

За наслідками перевірки, посадовою особою відповідача було складено Акт від 10.03.2020р. №45/2020, у якому було, зокрема, зазначено, що позивачкою були наведені недостовірні у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 23.01.2020 № МК 15 стосовно: замовника об`єкту будівництва, початку виконання будівельних робіт, наявності проектної документації, розробленої в повному обсязі для виконання будівельних робіт. Крім того, на думку відповідача, позивачкою з 03.01.2020 по 23.01.2020 виконувались будівельні роботи без документу, який надає право на початок будівельних робіт.

На підставі матеріалів перевірки, відповідачем було: винесено приписи від 10.03.2020 № 26/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та від 10.03.2020 № 26/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2020 №9, якою визнано ОСОБА_1 винною у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200,00 грн.; прийнято наказ від 12.03.2020 № 94 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Дослідивши надані сторонами докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

За приписами частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з абзацами 1, 4 пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінет Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №553) позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. підставою для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у

повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 13.02.2020 № 39 позапланова перевірка на об`єкті «Реконструкція чистини житлового будинку (квартира № 1) під розміщення перукарні за адресою: АДРЕСА_2 » призначена з метою перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 23.01.2020 № МК 15 (далі - Повідомлення від 23.01.2020).

Таким чином, предметом позапланової перевірки повинні бути дані зазначені в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 23.01.2020 № МК 15.

Судом встановлено, що позивачка є власницею кімнати у квартирі спільного заселення АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 18.01.2019 № 120, отже, зазначені в Повідомленні від 23.01.2020 відомості щодо замовника є достовірними.

Відповідно до Робочого проекту 168-2019-ОПЗ,АР, ПОС «Реконструкція частини житлового будинку (квартира АДРЕСА_2 » (надалі - проект), загальна площа об`єкту будівництва складає 34,5 кв.м., корисна площа 14,9 кв.м.

Відповідно до проекту, основна площа перукарні після завершення реконструкції складає 14,9 кв.м., інші приміщення залишаються в спільному користуванні.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 20.07.2001 приватизація кімнати у квартирі спільного заселення АДРЕСА_2 відбулась в 2001 році. Загальна площа кімнат складає 18,4 кв.м.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 18.01.2019 № 120 загальна площа кімнати належної Позивачу квартири АДРЕСА_2 складає 18,4 кв.м., житлова площа - 15,0 кв.м.

Згідно п. 7 Положення про порядок передачі квартир (будинків) у власність громадян, затвердженого наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству 15.09.1992 № 56, яке діяло на час приватизації кімнати, загальна площа квартири (будинку) визначається як сума площ жилих і підсобних приміщень квартири (будинку), веранд, вбудованих шаф, а також площ лоджій, балконів і терас, які враховуються з використанням таких коефіцієнтів: для лоджій - 0,5, для балконів і терас - 0,3.

Розмір загальної площі, що належить кожному наймачеві у квартирі, де мешкають два і більше наймачів, визначається як сума площ займаних жилих кімнат з урахуванням площі балконів, лоджій та терас і площі підсобних приміщень квартири, яка розподіляється між всіма наймачами пропорційно площі займаних ними жилих кімнат (додаток 1).

Відповідно до технічного паспорту загальна площа квартири складає 32,9 кв.м.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що розбіжності загальної площі квартири в проектній документації та технічному паспорті пояснюються похибкою при вимірюванні і є незначними.

В Повідомленні від 23.01.2020 вказана загальна площа об`єкта будівництва, яка відповідає загальній площі квартири АДРЕСА_2 з урахуванням площі приміщень загального користування, які не змінять свого статусу приміщень загального користування після завершення реконструкції.

Отже, на думку суду, площа кімнати, яка належить Позивачу та перукарні, яка буде зведена за результатами реконструкції, не відрізняються.

Технічний нагляд на об`єкті будівництва здійснює ФОП ОСОБА_2 на підставі договору № 282 від 09.01.2020 укладеного з Позивачем та наказу від 09.01.2020 № 89/20, про що зазначено в Повідомленні від 23.01.2020, отже, дані про технічний нагляд є достовірними.

Проектування об`єкту будівництва здійснено ФОП ОСОБА_3 на підставі договору на виконання робіт з виготовлення проектно-кошторисної документації (ПКД) від 02.01.2020 № 150 та наказу від 02.01.2020 № 130/20, про що зазначено в Повідомленні від

23.01.2020, отже, дані про проектувальника є достовірними.

Відповідно до вимог ч.ч. 3, 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація об`єкту будівництва не підлягає обов`язковій експертизі, отже, така експертиза не проводилась, про що зазначено в Повідомленні від 23.01.2020.

Авторський нагляд на об`єкті будівництва здійснює ФОП ОСОБА_3 на підставі договору № 151 про надання послуг з авторського нагляду від 09.01.2020 та наказу від 09.01.2020 № 101/20, про що зазначено в Повідомленні від 23.01.2020, отже, дані про авторський нагляд є достовірними.

Підрядні роботи на об`єкті будівництва здійснюються власними силами замовника, отже дані про підрядників зазначені в Повідомленні від 23.01.2020 є достовірними.

В Повідомлені від 23.01.2020 зазначені відомості про містобудівні умови та обмеження, зазначено, що відведення земельної ділянки для об`єкту будівництва не вимагається, зазначені відомості про загальну площу, основні показники об`єкта, характеристики будинків (за наявності) та кошторисну вартість будівництва.

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача викладеними в позовній заяві щодо достовірності зазначених в Повідомленні від 23.01.2020 даних і перевіркою їх невідповідність реальним обставинам не встановлена.

Суд вважає, що виявлені відповідачем порушення в проектній документації не свідчать про не достовірність даних зазначених у повідомленні, адже замовник проектну документацію не розробляв, а отже він не може нести відповідальність за правильність розроблення проектної документації.

Відповідно до листа ФОП ОСОБА_3 , яка здійснює авторський нагляд на Об`єкті будівництва, від 27.04.2020, дати початку ведення цього журналу авторського нагляду 9 січня 2020 року (дата укладення договору № 151 про надання послуг з авторського нагляду) та закінчення журналу 17 січня 2020 року вказані помилково. Вірною датою початку ведення журналу авторського нагляду на об`єкті будівництва є 23 січня 2020 року.

Таким чином, позивачка розпочала будівельні роботи після отримання документу, який надає їй право на проведення будівельних робіт.

Частина 1 ст. 376 ЦК України встановлює житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

В Акті № 45/2020 зазначено, що Об`єкт будівництва є самочинним будівництвом, оскільки були виявлені порушення в проектній документації на будівництва.

Однак, оскільки проект будівництва існував станом на момент проведення перевірки, висновок відповідача про віднесення Об`єкта будівництва до самочинного суперечить приписам ч. 1 ст. 376 ЦК України.

Відповідно до п. 3 ч 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Також, п.п. 3 п. 11 Порядку № 553 встановлює, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, п. 17 Порядку № 553 передбачає, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Отже, відповідно до п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на Об`єкті будівництва УДАБК ММР мало право видати лише один з двох приписів: або припис від 10.03.2020 № 26/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, або припис від 10.03.2020 № 10.03.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а не обидва приписи одночасно.

Враховуючи вищевикладене, оскільки, Позивачем не було зазначено недостовірних відомостей в Повідомленні від 23.01.2020, у відповідача були відсутні правові підстави видавати Позивачу приписи від 10.03.2020 № 26/1 та 26/2.

Постанова № 9 від 23.02.2020р. по справі про адміністративне правопорушення (надалі - Постанова №9) була винесена за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 10.03.2020, Акта № 45/2020 та Приписів від 10.03.2020 № 26/1, 26/2.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Однак, ОСОБА_1 про складання адміністративного протоколу не повідомлялася, другий примірник протоколу їй не вручався.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Однак, Відповідачем протокол Позивачу для підписання не надавався, права не роз`яснювались, можливість надати пояснення до протоколу не була надана.

Згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитись з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; про розгляді справи користуватись юридичною допомогою.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Акт № 45/2020, Приписи № 26/1 та 26/2, а також протокол про адміністративне правопорушення від 10.03.2020 отримані позивачем 30.03.2020 рекомендованим листом № 940, що підтверджується копією конверта відправлення та копією трекінгу відстеження цього відправлення.

Також, 09.04.2020 Позивачем отримано лист УДАБК ММР від 17.03.2020 № 225/22.01-13 про перенесення дати розгляду справи про адміністративне правопорушення, який було вкладено до конверту № 983, що підтверджується копією конверта та копією трекінгу відстеження цього відправлення.

Позивачем 09.04.2020 також отримано Постанову № 9 від 23.02.2020, що підтверджується копією конверта № 472 та копією трекінгу відстеження цього відправлення.

Отже, Постанова № 9 прийнята без належного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи, чим позбавило Позивача на право надати свої пояснення інші докази своєї невинуватості, або докази на підтвердження про відсутність складу адміністративного правопорушення (ст. 251 КУпАП).

Згідно ст.ст. 277-2, 278 КУпАП Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, такі питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Однак, ОСОБА_1 не була сповіщена про розгляд справи про адміністративне правопорушення, була позбавлена права обзнайомитися з матеріалами справи, дати свої пояснення, подати докази, заявити клопотання тощо.

Крім того, постанова № 9 прийнята 23 лютого 2020 року на підставі документів, які були складені 10 березня 2020 року, що свідчить про її незаконність, адже, вона була прийнята у той час коли документи, на підставі, яких вона, начебто, прийнята не існували.

Крім того, в постанові № 9 вказано, що «…гр. ОСОБА_1 наведені недостовірні данні у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 24.01.2020 № МК 15…», у той же час, повідомлення про початок виконання будівельних робіт № МК 15 було подано ОСОБА_1 та зареєстровано Відповідачем за цим номером 23.01.2020, що свідчить про поверховість вивчення матеріалів адміністративного провадження при їх розгляді чим порушено вимоги КУпАП.

Також, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП встановлює, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, позивачкою було доведено відсутність з її сторони порушень при поданні Повідомлення від 23.01.2020 в її діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Таким чином, постанова по справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2020 № 9 прийнята Управлінням ДАБК з суттєвими численними порушеннями вимог КУпАП, виходячи із чого її прийняття не відповідає ст. 19 Конституції України.

Наказом від 12.03.2020 № 94 відповідачем було скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція частини житлового будинку (квартира № 1) під розміщення перукарні» за адресою: АДРЕСА_2 замовник ОСОБА_1 , за № МК 15 від 24.01.2020 (далі - наказ від 12.03.2020).

Підставою для прийняття наказу від 12.03.2020 є результати проведеного контрольного заходу (позапланової перевірки) на вищеназваному об`єкті будівництва викладені в службовій записці від 10.03.2020 № 120/22.01-14.

Відповідно до змісту службової записки від 10.03.2020 № 120/22.01-14 та наказу від 12.03.2020 підстави для прийняття цього наказу є аналогічними з підставами прийняття постанови УДАБК ММР № 9 по справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2020.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що наказу від 12.03.2020 № 94 був також прийнятий з порушення законодавства.

Відповідно до ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач не довів суду, що його рішення прийняті на законних підставах та відповідають нормам чинного законодавства України.

Отже, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Судовій збір, сплачений позивачем, у відповідності з ч. 1 ст. 139 КАС України підлягає присудженню на його користь шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001, ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 10.03.2020 № 26/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

3. Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 10.03.2020 № 26/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

4. Визнати протиправним та скасувати постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради № 9 по справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2020, якою визнано ОСОБА_1 винною у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200,00 грн.

5. Визнати протиправним та скасувати наказ Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 12.03.2020 № 94 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

6. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 2522,40 грн. сплачений квитанцією від 28.04.2020р. та судовий збір в розмірі 840,80грн. сплачений квитанцією від 29.05.2020р.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І. А. Устинов