Справа № 280/4630/20
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

15 липня 2020 року Справа № 280/4630/20 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Бойченко Ю.П., перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Управління соціального захисту населення Токмацької міської ради (71701, Запорізька область, м. Токмак, вул. Центральна, 12)

про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

10.07.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Управління соціального захисту населення Токмацької міської ради (далі відповідач), в якій позивач просить суд зобов`язати відповідача здійснити виплату коштів у розмірі 48 648,75 грн. на користь позивача в якості недоплаченої грошової допомоги до 5 травня як учаснику бойових дій за 2009-2020 роки.

За приписами ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частинами першою, другою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивачем заявлено вимоги про зобов`язання здійснити виплату коштів грошової допомоги учаснику бойових дій за період з 2009 року по 2020 рік.

Разом із тим, позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача здійснити виплату коштів за період з 2009 року по 2019 рік заявлено із порушенням строку, встановленого частиною другою статті 122 КАС України.

При цьому, позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій ОСОБА_1 просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити його.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що: виплата протягом 2009-2014 років грошової допомоги до 5 травня учасникам бойових дій на підставі окремих постанов Кабінету Міністрів України у значно менших розмірах, ніж то передбачено ч. 5 ст. 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», є порушенням пункту 8 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України; існування протягом 2015 року лютого 2020 року правової колізії між частиною 5 статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та пунктом 26 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, що не давало остаточної можливості визначити, чи порушувалося право учасників бойових дій при отриманні грошової допомоги до 5 травня у менших розмірах, встановлених окремими постановами Кабінету Міністрів України; усунення на законодавчому рівні Рішенням Конституційного Суду № 3-р/2020 від 27.02.2020 правової колізії між зазначеними вище нормами Законів, що дало остаточну можливість дізнатися про порушення права учасників бойових дій на отримання грошової допомоги до 5 травня протягом 2009-2020 років. Крім того, посилається на Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод.

Вирішуючи вказану заяву по суті, слід звернути увагу на таке.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі № 9901/390/19 висловила позицію, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У своїй практиці ЄСПЛ неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

Отже, за практикою ЄСПЛ застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

За правилами частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Надаючи правову оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду, слід зазначити, що поважними причинами для поновлення строку на подання позовної заяви визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Водночас, наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду щодо невизначеності правового регулювання спірного питання, існування правової колізії між частиною 5 статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та пунктом 26 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України тощо мають суб`єктивний характер та не позбавляли ОСОБА_1 можливості звернутись до суду з даною позовною заявою у встановлені КАС України строки.

Звідси, суд доходить висновку про неповажність підстав, вказаних ОСОБА_1 у заяві про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У відповідності до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За таких обставин, позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду в частині позовних вимог про зобов`язання відповідача здійснити виплату коштів на користь позивача в якості недоплаченої грошової допомоги до 5 травня як учаснику бойових дій за період 2009-2019 роки, із відповідними доказами поважності причин пропуску строку.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 241, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави, вказані ОСОБА_1 у заяві про поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів від дня одержання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно у встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду в частині позовних вимог про зобов`язання відповідача здійснити виплату коштів на користь позивача в якості недоплаченої грошової допомоги до 5 травня як учаснику бойових дій за період 2009-2019 роки, із відповідними доказами поважності причин пропуску строку.

Роз`яснити позивачу, що згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо у встановлений судом строк, позивач не усуне недоліки позовної заяви, її буде повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.П. Бойченко