Справа № 160/2362/20
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
20 липня 2020 року м. Дніпросправа № 160/2362/20
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Панченко О.М., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2020 року в адміністративній справі №160/2362/20
до керівника підрозділу Криворізької місцевої прокуратури Коценка Максима Валерійовича
про визнання бездіяльності протиправною, -
У лютому 2020 року позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача, в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність керівника підрозділу Криворізької місцевої прокуратури №2 Коценка Максима Валерійовича, який не вжив заходів усунення причин, які породжують подання заяви (запиту) від 12.08.2019 року;
- визнати протиправною бездіяльність керівника підрозділу Криворізької місцевої прокуратури №2 Коценка Максима Валерійовича, яка виявилася у неприйнятті після розгляду заяви від 12.08.2019 року рішення, постанови, тобто правового акту на підставі ст. 3, 8, 34, 49, 60, 68 Конституції України, ст. 18, 19 Закону України «Про звернення громадян»;
- визнати протиправною бездіяльність керівника підрозділу Криворізької місцевої прокуратури №2 Коценка Максима Валерійовича, яка виявилася у порушенні правовій позиції ст. 3, 19, 34, 60, 68 Конституції України;
- визнати протиправною бездіяльність керівника підрозділу Криворізької місцевої прокуратури №2 Коценка Максима Валерійовича, яка виявилася у порушенні права бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 12.08.2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суд від 03.03.2020 р. відмовлено у задоволенні заяви позивача про звільнення від сплати судового збору, позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків позовної заяви, визначених в ухвалі суду. Відповідно до ухвали суду від 03.03.2020 року позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 2522,40 грн. за подання позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.04.2020 року у задоволенні заяви позивача про звільнення від сплати судового збору відмовлено, позовну заяву повернуто позивачу. Ухвала суду мотивована невиконанням позивачем вимог ухвали від 03.03.2020 року про залишення позовної заяви без руху.
Перевіривши дотримання скаржником вимог процесуального закону до апеляційної скарги, суддя встановив, що апеляційна скарга подана разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження та клопотанням про звільнення від сплати судового збору.
Розглянувши клопотання про поновлення процесуального строку, суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до п. 3 Розділу VI Прикінцеві положення КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтею 295 цього Кодексу продовжуються на строк дії такого карантину.
Постановою Кабінету Міністрів №211 від 11.03.2020 року (з наступними змінами) з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 року, з 12 березня до 22 травня 2020 року на усій території України установлено карантин.
Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 р. № 392 з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, установлено з 22.05.2020 р. до 22.06.2020 р. карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".
Як вбачається з матеріалів справи, оскаржена ухвала постановлена 30.04.2020 року під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Апеляційна скарга подана 19.06.2020 року, тобто протягом строку, встановленого ст. 295 КАС України з урахуванням положень п. 3 Розділу VI Прикінцеві положення КАС України, а тому заявлене клопотання задоволенню не підлягає.
Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суддя приходить до наступних висновків.
Частиною першою статті 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Системний аналіз вказаних законодавчих положень дає підстави для таких висновків.
Звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).
Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).
Звільнення від сплати судового збору на певній стадії судового процесу не створює пільг щодо його сплати на інших його стадіях чи в інших судових провадженнях.
При цьому, суд, вирішуючи питання про звільнення особи від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру), обмежений статтею 8 Закону України "Про судовий збір", в якій зазначено вичерпний перелік підстав для вказаних процесуальних дій.
Скаржник просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки предметом позову є захист його соціальних прав, а його дохід підтверджується довідкою Тернівського районного УПСЗН, згідно котрої він отримує компенсацію непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю 1 групи, яка за 12 місяців становить 366,84 грн., що не дозволяє йому сплачувати судовий збір, що перевищує 5% його річного доходу.
Просить також суд скористатися доступом до єдиного реєстру фізичних осіб з органу доходів і зборів про його місячний дохід.
Суддя вважає, що таке клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Доступ до правосуддя передбачає певні обмеження, в тому числі, процесуальними строками, необхідністю сплати судового збору, дотриманням вимог до позовної заяви (апеляційної скарги), що встановлені процесуальним законом, тощо.
Скаржник під час звернення з апеляційною скаргою зобов`язаний або сплатити судовий збір, або надати докази того, що він має право на звільнення, зменшення розміру або відстрочку сплати судового збору.
Оскільки надана позивачем довідка не є належним доказом, що підтверджує розмір річного доходу позивача, заявлене клопотання не підлягає задоволенню.
Щодо посилань скаржника на можливість з`ясування суддею наявності у нього відповідних пільг та належного майнового положення шляхом звернення до Єдиного реєстру фізичних осіб з органу доходів і зборів про його місячний дохід, суддя зазначає наступне.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Статтею 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Диспозиція ч.1 ст.80 КАС України чітко передбачає право учасника справи подати клопотання про витребування доказів у разі неможливості самостійно надати докази.
Суддя зазначає, що будь-яких обставин, щодо унеможливлення самостійно надати належні для підтвердження скрутного матеріального становища доказів, а також заходи, які позивач вживав для отримання цих доказів самостійно, та (або) причини неможливості самостійного отримання таких доказів, скаржником наведено не було.
КАС України не визначає обов`язку суду щодо звільнення від сплати судового збору та обов`язку самостійно збирати докази в обґрунтування та/або підтвердження обґрунтування підстав звільнення на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Сплата судового збору або надання доказів, що підтверджують право особи на звільнення (зменшення розміру, відстрочку) від його сплати покладається саме на особу, що звертається до суду.
Щодо доводів скаржника, що предметом позову є захист соціальних прав, суддя зазначає, що судовий збір, крім компенсації витрат на здійснення судочинства, виконує ще й дисциплінуючу функцію - перешкоджає поданню сторонами необґрунтованих позовів, заяв, клопотань. Адже в разі відмови в їх задоволенні сплачені кошти не повертаються. Отже, на думку суду, позовні вимоги, заявлені позивачем в позові, виходять за межі вимог про захист його особистих соціальних прав, а тому він не підлягає звільненню від сплати судового збору.
За таких обставин суд вважає, що слід відмовити скаржнику у задоволенні його клопотання і зобов`язати виконати вимоги закону щодо судового збору.
Судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду згідно пп. 5 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01.01.2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102,00 грн.
Отже судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду становить 2102,00 грн.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
З урахуванням наведеного, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.04.2020 року слід залишити без руху та надати скаржнику строк упродовж десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.
Керуючись ст. 169, 295, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.
Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.02.2020 р. у справі №160/146/20 про повернення позовної заяви - залишити без руху.
Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали, а саме:
- надати суду належні докази, що підтверджують розмір річного доходу за 2019 рік,
- або надати докази сплати судового збору в сумі 2102,00 грн (реквізити для сплати судового збору - одержувач: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101; рахунок отримувача: ; код класифікації доходів бюджету: 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; призначення платежу: "*;101; __________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд").
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Панченко