Справа № 240/11298/20
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2020-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

22 липня 2020 року м. Житомир справа № 240/11298/20

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Нагірняк М.Ф., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати йому при звільненні з військової служби всіх належних грошових сум;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити йому середній заробіток за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 31.05.2019 р. по 15.04.2020 р.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність нормам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

За приписами п.4 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві, окрім іншого зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими Позивач обґрунтовує свої вимоги.

Всупереч цьому із позовних вимог незрозуміло які саме належні грошові суми не були своєчасно виплачені Позивачу при звільненні з військової служби.

Як зазначено в описовій частині позову, протиправна бездіяльність Відповідача щодо невиплати Позивачу при звільненні зі служби певних сум індексації грошового забезпечення вже була предметом судового розгляду в іншій адміністративній справі і відповідно до вимог ст.170 КАС України виключається повторний судовий розгляд щодо того ж самого предмету спору між тими самими сторонами.

Про інші грошові суми, які на думку Позивача, не були своєчасно виплачені йому при звільненні з військової служби, в позові не зазначається.

Крім того, суд зазначає, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, не є основним чи додатковим видом грошового забезпечення, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати (грошового забезпечення) у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці" (ст.9 Закону України "про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей"), тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати чи структури грошового забезпечення.

Стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який вираховується у розмірі середнього заробітку.

Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 р. N 910/4518/16; N 12-301гс18.

За приписами ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як зазначено в позові, Позивач з військової служби звільнений ще з 31.05.2019року, а виплата певної частини грошової забезпечення мала місце ще 15.04.2020 року, а позов подано 20.07.2020року.

Разом з тим, в долученому до позову клопотанні про поновлення строку звернення до суду з даним позовом не зазначено обставини, які перешкоджали Позивачу саме з дня звільнення з військової служби звернутися з даним позовом.

Відповідно до вимог ч.1 ст.123 КАС України уразі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За приписами ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання позову, в якому конкретизувати щодо невиплати яких грошових сум Позивачу мала місце протиправна бездіяльність Відповідача і долучення доказів щодо наявності обставин, які перешкоджали Позивачу з дня звільнення з військової служби (з 31.05.2019року) звернутися з даним позовом.

За приписами ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя М.Ф. Нагірняк