Справа № 160/869/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2020-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 червня 2020 року Справа № 160/869/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗахарчук-Борисенко Н. В.
за участі секретаря судового засіданняДудко Ю.С.,
представника позивача Афоніна О.В.,
21.01.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕГАЛАТ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпропетровської митниці ДФС, в якій просить:
- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпропетровської митниці ДФС від 20.09.2019 № UA110000/2019/400080/2, від 02.10.2019 № UA110000/2019/400084/2, від 24.10.2019 № UA110180/2019/400088/2, від 19.11.2019 № UA110180/2019/400097/2.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що рішення про коригування митної вартості є протиправними та підлягають скасуванню з огляду на наступне.
В рішенні відсутнє посилання на те, що виявлена хоча б одна з обставин передбачених ч.3 та ч. 4 ст. 53 МК України, за яких посадова особа митниці мала право вимагати подання додаткових документів.
Доводи Митниці, що виставлені продавцем рахунки не кореспондуються із коносаментами на товар.Коносамент не віднесений ст. 53 Митного кодексу України до документів, що підтверджують митну вартість, не містить жодної інформації про ціну товару або інші складові митної вартості, тому вищевикладене посилання в рішенні є необґрунтованим.
Доводи щодо відсутності сертифікату про походження товару є помилковими, оскільки такий сертифікат не містить інформації щодо ціни на товар, а інспектор вийшов за межі своїх повноважень, вимагаючи цей документ.
Оплата за товар за кожною партією здійснювалась двома платежами: 30% на підставі виставлених рахунків-проформи та 70% на підставі виставлених рахунків.
Відповідачем не доведено неможливість застосування попередніх методів. Крім того, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів,митним органом не наведено пояснень щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, та не зазначено докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Ухвалою суду від 23.01.2020 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕГАЛАТ» було залишено без руху із встановленим строком для усунення недоліків.
03.02.2020 позивачем на виконання вимог ухвали суду від 23.01.2020 було усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 04.02.2020 було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
03.03.2020 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначено,що посадовою особою Дніпропетровської митниці ДФС відповідно до п. 4.1 ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В результаті такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складової ситної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості, містяться розбіжності, а саме:
1) МД від 17.09.2019 №UA110180/2019/2019/415721:
Наданий до митного контролю інвойс від 11.07.2019 № НН190711 не кореспондується з коносаментом від 16.07.2019 №MRFB19071454.
Пунктом 3.4 контракту від 20.06.2019 №МТ-06/19-1 передбачено надання документів від постачальника, зокрема, сертифікат походження товару, який до митного контролю не надано.
Відповідно до відомостей на даних до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на умовах FOB FUZHOU,China, згідно Інкотермс.
При здійсненні контролю правильності заявленої митної вартості за МД від 17.09.2019 №UA110180/2019/2019/416582, МД від 23.10.2019 №UA110180/2019/2019/417913 та МД від 18.11.2019 №UA110180/2019/2019/419455 виявлено розбіжності та відсутність відомостей аналогічні тим, що за МД від 17.09.2019 №UA110180/2019/2019/415721.
Враховуючи те, що декларантом не було надано всіх обов`язкових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, у відповідача при здійсненні митного контролю товарів були достатні правові підстави для запиту додаткових документів.
До товарів застосовано другорядний метод визначення митної вартості: 2-ґ - резервний метод та правомірно прийняті відповідні рішення про коригування митної вартості товару. Картки відмови є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства, прийнятими у спосіб та в межах повноважень, наданих відповідачу законодавством.
Разом з тим, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів містить порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом (резервним), однак характеристики не можуть піддаватись прямому співставленню.
16.03.2020 до суду представником відповідача надано заперечення проти відповіді на відзив, в якому вказано, що митницею правомірно прийнято спірні рішення про коригування митної вартості товару, з урахуванням всіх обставин та документів, наданих до митного оформлення, а також інформації баз даних ЄАІС.
Ухвалою суду від 14.04.2020 було задоволено клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАЛАТ" про відкладення розгляду справи в адміністративній справі №160/869/20 та відкладено розгляд адміністративної справи №160/869/20.
У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги та просив задовольнити позовну заяву в повному обсязі.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Заслухавши пояснення представника позивача, розглянувши подані сторонами документи, суд зазначає наступне.
Між ТОВ «Мегалат» (покупець, України) та «FUZHOUHENGHUANEWMATERIAL CO., LTD» (продавець, Китай) 20.06.2019 укладено зовнішньоекономічний контракт № МТ- 06/19-1 на поставку товару полотно неткане поліпропіленове термоскріплене на умовах поставки FOB СN FUZHOU (КНР).
Згідно п. 1.2 даного контракту найменування, асортимент, кількість і ціна товару, що належить постачанню за цим контрактом, вказуються сторонами в інвойсах, який є документом, згідно якого відображається господарська операція.
Рахунок-фактура є документом, який відображає факт розміщеного замовлення та є документом виключно для здійснення попередньої оплати в межах, узгоджених сторонами даного контракту.
Ціна товару, що належить постачанню за цим контрактом вказується сторонами в інвойсах та/або рахунках-проформах (п. 2.3 Контракту).
Відповідно до п. 3.1 Контракту постачальник здійснює постачання товару на умовах, які вказані в інвойсах, рахунках-проформах згідно «Інкотермс 2010».
Положеннями п. 3.4 Контракту передбачено, що разом з товаром, що постачається постачальник передає покупцеві оригінал наступних документів: рахунок-фактура (інвойс) оригінал, пакувальний лист (оригінал), комплект BL (надається перевізником), сертифікат походження (оригінал).
Згідно п. 4.2 Контракту умови оплати: вказуються сторонами в інвойсах та/або рахунках проформах.
Процедура оплати: постачальник випускає проформу-інвойс, в якій відображається замовлення покупця та за якою останній здійснює попередню оплату у розмірі 30% від вартості виставленої проформи. Після того, як постачальник завантажить замовлений товар, він випускає інвойс в якому відображається факт відвантаженого товару та покупець доплачує різницю між інвойсом та раніше оплаченою попередньою оплатою за проформою.
Усі витрати, пов`язані з оплатою Товару, в країні постачальника несе постачальник, усі інші витрати пов`язані з оплатою товару несе покупець. Усі витрати, пов`язані з поверненням грошових коштів покупцеві згідно з умовами даного Контракту, в тому числі комісії банків-кореспондентів, несе постачальник (п. 4.3 Контракту).
За МД від 17.09.2019 №UA110180/2019/415721 Товар поставлений на територію України морським транспортом, а саме:
1) «нетканий матеріал, виготовлений з хаотично розташованих вибілених волокон, термічно зв`язаних, без голкопробивання та прошивання, без просочення, без покриття, без дублювання (армування) іншим матеріалом та повністю складається з поліпропіленових (синтетичних) волокон: з поверхневою щільністю не більш як 25 г/м2: спанбонд нетканий: 13г/м2*220см*2000м/рулон білого кольору 1713,80кг; 14г/м2 *210см *1000м/рулон білого кольору 503,40кг; 14г/м2*220см*1000м/рулон білого кольору 779,9 кг, спанбонд нетканий: 15г/м2*210см*1000м/рулон білого кольору 533,7кг; спанбонд нетканий: 15г/м2*220см*1000м/рулон білого кольору 831,10кг; спанбонд нетканий: 16г/м2*220см*1000м/рулон білого кольору 668,80кг; спанбонд нетканий: 17г/м2*220см*1000м/рулон білого кольору 1155,50кг; Виробник: «FUZHOUHENGHUANEWMATERIAL CO., LTD».
2) «нетканий матеріал, виготовлений з хаотично розташованих вибілених волокон, термічно зв`язаних, без голкопробивання та прошивання, без просочення, без покриття, без дублювання (армування) іншим матеріалом та повністю складається з поліпропіленових (синтетичних) волокон з поверхневою щільністю понад 25 г/м2 але не більше як 70г/м2: спанбонд нетканий:30г/м2*230см*500м/рулон білого кольору 1928,2кг: 50г/м2 * 205см *500м/рулон білого кольору 1035,4кг; 40,6г/м2 * 210см *500м/рулон * білого кольору 1042,6кг; 40г/м2*160см*300м/рулон білого кольору 385,4кг: Виробник: «FUZHOUHENGHUANEWMATERIAL CO., LTD».
3) «нетканий матеріал, виготовлений з хаотично розташованих вибілених волокон, термічно зв`язаних, без голкопробивання та прошивання, без просочення, без покриття, без дублювання (армування) іншим матеріалом та повністю складається з поліпропіленових (синтетичних) волокон: з поверхневою щільністю понад 70г/м2 але не більше як 150г/м2: спанбонд нетканий: 102,8г/м2*200см*250м/рулон чорного кольору 574,8кг, спанбонд нетканий: 107г/м2*200см*250м/рулон чорного кольору 606,0кг, спанбонд нетканий: -80,8+/-0,1г/м2*196см*500м/рулон білого кольору 271,8кг, Виробник: «FUZHOUHENGHUANEWMATERIAL CO., LTD».
Митна вартість придбаного товару визначена позивачем за основним методом, передбаченим Митним Кодексом України, а саме - за ціною договору.
Проте, відповідач відмовив у митному оформленні товару за заявленою позивачем митною вартістю та виніс рішення № UA110000/2019/400080/2 (далі - Рішення № 1) від 20.09.2019,за яким митна вартість товарів скоригована в сторону збільшення для товару № 1 з 1,6837 доларів США/кг до 2,4000 доларів США/кг, для товару № 2 - з 1,5570 доларів США/кг до 2,3800 доларів ,США/кг, для товару № 3 - з 1,4637 доларів США/кг до 2,3900 доларів США/кг, та у якому вказано про застосування другорядного методу визначення митної вартості - резервного.
За містом винесеного рішення відповідач повідомив про те, що 17.09.2019 за ЕМД №UA110180/2019/415721 заявлено партію товару, імпортованого за угодою з виробником товару (код 4104 в гр. 44) від 20.06.2019 №МТ-06/19-1 з «FUZHOU HENG HUA NEW MATERIAL CO., LTD». Пунктом 3.4 контракту від 20.06.2019 №МТ-06/19-1 передбачено надання обов`язкових документів серед яких:сертифікат походження, що до митного контролю не надано. В п. 4.2 контракту зазначено, що умови оплати вказуються сторонами в інвойсах та/або проформах. У проформі-інвойсі від 20.06.2019 №ННS190620 зазначено умови оплати: 30% предоплата, решта як різниця між однією проформою та інвойсом, який кореспондується з коносаментом. Відповідно до п. 4.2 контракту покупець сплачує 30% від вартості визначеної проформи, після чого доплачує різницю між інвойсом та раніше оплаченою передоплатою. При цьому, постачальник випускає інвойс після завантаження товару та відображає факт відвантаженого товару. Наданий до митного контролю інвойс №НН190711 від 11.07.2019 не кореспондується з коносаментом №MRFB19071454від 16.07.2019.
Відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на умовах FOB FUZHOU,China, згідно Інкотермс.
При здійсненні контролю правильності заявленої митної вартості за МД від 17.09.2019 №UA110180/2019/416582, від 23.10.2019 №UA110180/2019/417913, від 18.11.2019 №UA110180/2019/419455 виявлені розбіжності та відсутність відомостей аналогічні тим, що за МД від 17.09.2019 №UA110180/2019/415721.
У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом у зазначених вище МД, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості від 20.09.2019 № UA110000/2019/400080/2, від 02.10.2019 № UA110000/2019/400084/2, від 24.10.2019 № UA110180/2019/400088/2, від 19.11.2019 № UA110180/2019/400097/2.
Не погодившись із зазначеними рішеннями позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що склалися, суд виходить з наступного.
Спірні правовідносини врегульовані нормами Конституції України від 28.06.1996 № 254к/96-ВР, Угодою по застосуванню статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (ГААТ), Митним кодексом України від 13.03.2012 № 4495-VІ.
Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
МК України встановлено порядок визначення митної вартості імпортованих товарів та правила її декларування.
Частиною 1 ст. 246 МК України визначено мету митного оформлення, яка полягає у забезпеченні дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно ч. 1 ст. 248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
У відповідності до ч. 1 ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Частиною 2 вказаної норми передбачено, що електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, засвідченої електронним цифровим підписом, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках, а також електронних (сканованих) копій паперових документів, засвідчених електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Положеннями статей 49, 50 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Система визначення митної вартості товарів ґрунтується на загальних принципах митної оцінки, прийнятих у міжнародній практиці. Міжнародно-правовим стандартом, на який зорієнтоване українське митне законодавство, є угоди по застосуванню статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (ГААТ).
Згідно ч. 2 ст. VII ГААТ, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.
Частинами 4, 5 ст. 58 МК України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобовязань продавця.
Частиною 1 ст. 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. При цьому, декларант зобовязаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ст. 52 Митного кодексу України).
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до ч. 2 зазначеної статті є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у ч.ч. 5, 6 ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є обєктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно ч. 5 ст. 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
З аналізу ч.ч. 1, 2 ст. 53 МК України вбачається, що МК України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Дана норма кореспондується з положеннями ст. 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Це також відповідає стандартним правилам, встановленим п. 3.16 та п. 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 №3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1ст. 58 цього Кодексу.
При оформленні позивачем спірної партії товару застереження щодо застосування основного методу визначення митної вартості, визначені у ч. 1 ст. 58 цього Кодексу були відсутні.
Частиною 2 ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Згідно ч. 4 ст. 54 МК України, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 3 ст. 53 МК України передбачено, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, повязаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, повязаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Тобто, вказаною нормою закону чітко визначено підстави, за настання яких декларант зобов`язаний надати додаткові документи, а саме:
- наявність ознак підробки у наданих декларантом документах;
- відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;
- відсутність всіх відомостей, що підтверджують ціну, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари.
При цьому, визначений ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України перелік підстав є вичерпним.
Зі змісту ч. 3 ст. 53, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 54, ст. 58 МК України вбачається, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.
Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни.
Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митного органу при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.
Матеріалами справи підтверджено, що на підтвердження числового значення ціни вказаних у МД від 17.09.19 № UA110180/2019/415721 товарів позивачем були, зокрема, надані:
- зовнішньоекономічний контракт від 20.06.2019 № МТ-06/19-1 на поставку товару полотно неткане поліпропіленове термоскріплене на умовах поставки FOB СN FUZHOU (КНР);
- рахунки-проформи від 20.06.19 № HHS190620;
- комерційний інвойс від 11.07.19 № НН190711,
- банківські платіжні доручення (SWIFT) від 27.06.19,
- митна декларація країни відправлення від 12.07.19.
В Рішеннях про коригування митної вартості товарів вказується, що виставлені продавцем рахунки не кореспондуються із коносаментами на товар.
Так, згідно п. 4.2 Контракту від 20.06.2019 №МТ06/19-1 передбачено, що Процедура оплати: постачальник випускає проформу-інвойс, в якій відображається замовлення покупця та за якою останній здійснює попередню оплату у розмірі 30% від вартості виставленої проформи. Після того, як постачальник завантажить замовлений товар, він випускає інвойс в якому відображається факт відвантаженого товару та покупець доплачує різницю між інвойсом та раніше оплаченою попередньою оплатою за проформою.
Коносамент не віднесений ст. 53 Митного кодексу України до документів, що підтверджують митну вартість, не містить жодної інформації про ціну товару або інші складові митної вартості.
В Рішеннях зазначено, що до митного контролю не надано сертифікати про походження товару .
Відповідно до п. 3.4 контракту від 20.06.19 № МТ-06/19-1, сертифікат про походження передається покупцеві, а не митниці.
Сертифікат про походження не віднесений ст. 53 Митного кодексу України документів, що підтверджують митну вартість, не містить жодної інформації про ціну товару інші складові митної вартості товару.
Оскільки умови FOB передбачають оплату продавцем витрат на завантаження вантажу на борт судна, суд вважає, що узгоджуючи умови поставки сторони контракту погодились з тим, що ціна товару зазначена у інвойсах та/або рахунках-проформах вже включає в себе додаткові витрати, в тому числі витрати на завантаження.
Крім того, п. 2.2. Контракту передбачено, що ціна на товар визначається сторонами, виходячи з умов постачання, вказаних в п. 3.1 цього Контракту, і включають:вартість товару, вартість упаковки товару і його маркування , вартість оформлення товаросупровідних документів.
Вказане свідчить про недоведеність відповідачем обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом позивача розрахунку митної вартості товару за ціною договору, а інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару не було встановлено, тобто основні документи містили всі необхідні числові дані, які необхідні для визначення вартості, зазначеної в митній декларації.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів коригування митної вартості товарів Дніпропетровської митниці ДФС від 20.09.2019 № UA110000/2019/400080/2, від 02.10.2019 № UA110000/2019/400084/2, від 24.10.2019 № UA110180/2019/400088/2, від 19.11.2019 № UA110180/2019/400097/2 є протиправними та таким, що підлягає скасуванню.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог.
У відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись, ст. ст. 139, 241 - 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпропетровської митниці ДФС від 20.09.2019 № UA110000/2019/400080/2, від 02.10.2019 № UA110000/2019/400084/2, від 24.10.2019 № UA110180/2019/400088/2, від 19.11.2019 № UA110180/2019/400097/2.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 03.07.2020.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко