Справа № 200/4453/20-а
Суддя: Троянова О.В.
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

20 липня 2020 р. Справа №200/4453/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Троянової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Інтерелектро" (адреса: 87510, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Ушакова, 8, ) до Головного управління ДПС у Донецькій області (юридична адреса: 87515, Донецька область, м. Маріуполь вул. Італійська, 59, ) про скасування податкового повідомлення-рішення від 22.10.2018 року №, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Інтерелектро" звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 22.10.2018 року №.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05 травня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

За правилами частини 1 статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Сторони про відкриття провадження у справі були повідомлені судом належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Так, в обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що 03.12.2018 року подано скаргу на спірне податкове повідомлення-рішення та 07.12.2018 року отримано ДФС України. Проте, протягом 20-денного строку не було прийнято рішення про результати розгляду скарги або рішення про продовження строку розгляду скарги. Зазначив, що ДФС прийняло рішення про продовження строку розгляду скарги прийняв лише на 21 день. Прийняття рішення, в свою чергу, на підставі Податкового кодексу України є підставою для задоволення скарги. Позивач звернувся до відповідача із вимогою про виключення з обліку донарахованої штрафної санкції у розмірі 63 515,91 грн., проте відповідачем не внесені відповідні зміни до облікової картки платника податків. Зазначив, що контролюючий орган діяв з порушенням принципу «належного урядування» та намагається виправити допущені ним помилки, шляхом безпідставного втручання у майнові права позивача, з метою стягнення з позивача коштів/майна в розрахунок погашення штрафної санкції, яка виникла на підставі ППР. Крім того, позивач зазначив, із посиланням на норми Податкового кодексу України, що ним не пропущений строк звернення до суду із цим позовом, вважає, що такий строк становить 1095 днів.

Судом встановлено, що підставі акта перевірки №1834/05-99-46-03/40914220 від 05.09.2018 року, яким встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, на підставі ст. 120-1 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДФС у Донецькій області прийняте податкове повідомлення-рішення від 22.10.2018 № до позивача застосований штраф у загальному розмірі 63 511,51 грн., яке отримано позивачем 22.11.2018, про що позивач зазначив у скарзі на спірне податкове повідомлення-рішення. (а.с. 17)

Вказане податкове повідомлення-рішення оскаржувалось позивачем в адміністративному порядку до ДФС України. Так, відповідно до рішення ДФС України про результат розгляду скарги від 07.02.2019 року №6125/6/99-99-11-06-01-25 відмовлено у скасуванні податкових повідомлень-рішень, серед яких є оскаржуване у даній справі податкове повідомлення-рішення від 22.10.2018 року №.

4 квітня 2019 року представником ТОВ "Торговий дім "Інтерелектро" направлено до ГУ ДФС у Донецькій області вимоги за вих. №08-04 щодо внесення необхідних змін до облікової картки платника податків в частині розрахунків з бюджетом з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів, шляхом виключення з обліку донарахованих штрафних санкцій згідно податкового повідомлення-рішення №. (а.с. 25)

Не погодившись з рішенням ДФС України від 07.02.2019 року № 6125/6/99-99-11-06-01-25, позивач оскаржив його до Донецького окружного адміністративного суду.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 03.10.2019 року у справі № 200/9041/19-а за позовом ТОВ "Торговий дім "Інтерелектро" до Головного управління ДФС у Донецькій області та Державної фіскальної служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання Головне управління ДФС у Донецькій області здійснити внесення необхідних змін до облікової картки платника податків в частині розрахунків з бюджетом з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів, шляхом виключення з обліку донарахованих штрафних санкцій згідно податкового повідомлення-рішення від 19 жовтня 2018 року № у розмірі 41100,62 гривень, податкового повідомлення-рішення від 19 жовтня 2018 року № у розмірі 364976,10 гривень, податкового повідомлення-рішення від 22 жовтня 2018 року № у розмірі 63515,91 гривень, податкового повідомлення-рішення від 22 жовтня 2018 року № у розмірі 193473,63 гривень, визнання протиправним та скасування рішення Державної фіскальної служби України від 07 лютого 2019 року № 6125/6/99-99-11-06-01-25 про результати розгляду скарг було відмовлено повністю.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.10.2019 року у справі №200/9041/19-а набрало законної сили відповідно до постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 року, якою апеляційну скаргу позивача було залишено без задоволення.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, відзив відповідача, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до пункту 36.1 статті 36 Податкового кодексу України (далі - ПК України) податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності (підпункт 14.1.39. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України.

Податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності (підпункт 14.1.157 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Частиною 3 статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 статті 122 КАС України передбачено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу. Водночас, пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Згідно з вимогами підпункту 56.17.3 пункту 56.19 статті 56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчується: днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до приписів вказаних статей ПК України та статті 122 КАС України строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Відтак, норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань, а пункт 102.1 статті 102 ПК України в 1095 днів є загальним строком оскарження податкових повідомлень-рішень без врахування подання платником податків адміністративної скарги до податкового органу вищого рівню.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Більш скорочені строки звернення до суду у випадку попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язанні з необхідністю мінімізувати проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

Конституційний Суд України рішенням від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 за результатами оцінки конституційності норми частини четвертої статті 99 КАС України у чинній на той час редакції (про скорочені строки звернення до адміністративного суду в разі попереднього використання можливостей досудового порядку вирішення спору) підтвердив її конституційність як такої, що забезпечує оперативність розгляду судової справи і жодною мірою не обмежує суб`єктів щодо права на судовий захист; нею скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено (абзаци шостий, чотирнадцятий пункту 6.1).

Цей висновок Конституційного Суду України суд вважає прийнятним щодо нинішньої редакції КАС України.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач скористався правом адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення від 22 жовтня 2018 року № у розмірі 63 515,91 грн. та отримав рішення ДФС України про результати розгляду скарги від 07.02.2019 року № 6125/6/99-99-11-06-01-25, більш того, оскаржив його в судовому порядку, а тому до спірних правовідносин має бути застосована саме спеціальна норма - пункт 56.19 статті 56 ПК України, тобто, місячний строк, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті з урахуванням процесуальної норми: частини 4 статті 122 КАС України, якою встановлено тримісячний строк звернення до суду, оскільки ПК України передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком.

Таким чином, підсумовуючи зазначене, позивачем були пропущені як строк у один місяць на звернення до адміністративного суду з позовною заявою відповідно до ч. 1,3 ст. 122 КАС України, п.56.19. ст. 56 ПК України, так і строк у три місяці відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України.

Вказана правова позиція співпадає з висновками Верховного Суду, викладеного у постановах від 18.06.2018 року у справі №805/1146/17-а та від 25.10.2019 року у справі № 640/20569/18.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що у даному випадку звернувшись з позовною заявою у цій справі до суду 22 квітня 2020 року, позивач пропустив встановлений строк звернення до суду та не навів при цьому жодних поважних причин його пропуску. Крім того не подав заяви про поновлення строку звернення до суду.

За приписами частин 3-4 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суд вважає про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі частин 3-4 статті 123, пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України.

Суд звертає увагу, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 7, 9, 47, 123, 240, 243, 248, 256, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Інтерелектро" (адреса: 87510, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Ушакова, 8, ) до Головного управління ДПС у Донецькій області (юридична адреса: 87515, Донецька область, м. Маріуполь вул. Італійська, 59, ) про скасування податкового повідомлення-рішення від 22.10.2018 року № - залишити без розгляду.

Повний текст ухвали складено та підписано 20 липня 2020 року.

Ухвала відповідно до вимог частини першої статті 256 КАС України набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Апеляційна скарга згідно положень статті 297 КАС України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Донецький окружний адміністративний суд.

Суддя О.В. Троянова