Справа № 620/3694/19
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/3694/19 Суддя (судді) першої інстанції: Непочатих В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Собківа Я.М.,

суддів: Глущенко Я.Б., Черпіцької Л.Т.,

за участю секретаря: Вовк І.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України, апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, начальника Менського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області Крука Олександра Миколайовича про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Менського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 02.12.2019 № 181 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Сосницького відділення поліції Менського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області», яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року позов задоволено повністю.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом попередньої інстанції норм матеріального і процесуального права, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходить службу в органах Національної поліції, зокрема, на посаді старшого інспектора-чергового СРПП № 4 Сосницького відділення поліції Менського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (далі - Менський ВП ГУНП в Чернігівській області).

Наказом т.в.о. начальника Менського ВП ГУНП в Чернігівській області Крука О.М. від 14.11.2019 № 168 за фактом, викладеним у рапорті начальника Сосницького відділення поліції Менського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції О. Довиденка від 12.11.2019, призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

Відповідно до протоколу засідання дисциплінарної комісії від 27.11.2019 року, було встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, неналежного виконання службових обов`язків та невиконання вимог підпункту 4 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, в частині безумовного виконання наказів керівників, віддані в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 29.11.2019 року, з якого вбачається, що 11.11.2019 на ім`я начальника Менського ВП ГУНП в Чернігівській області підполковника поліції Крука О.М. надійшов рапорт начальника Сосницького ВП Менського ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції Довиденка О.С. про те, що згідно доручення начальника Сосницького ВП від 08.11.2019 № 31 «Про організацію та забезпечення охорони публічного порядку та своєчасного реагування на заяви та повідомлення на території району під час вихідних днів» 09.11.2019, з 18.00 год. до 22.00 год., в додатковий піший наряд повинен був заступити старший інспектор-черговий сектору реагування патрульної поліції № 4 Сосницького відділення поліції Менського ВП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_1 , але не заступив.

08.11.2019 року позивач, дізнавшись про необхідність заступання в додатковий піший наряд, згідно доручення № 31 від 08.11.2019, рапортом на ім`я начальника Сосницького відділення поліції Довиденка О.С. доповів, що у зв`язку з порушенням прав на відпочинок, він в наряд по охороні громадського порядку та безпеки не заступить.

Начальником Менського ВП ГУНП в Чернігівській області Круком О.М. винесено наказ від 02.12.2019 № 181 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Сосницького відділення поліції Менського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області», яким за грубе порушення службової дисципліни, невиконання вимог підпункту 4 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, старшому інспектору-черговому сектору реагування патрульної поліції № 4 Сосницького відділення поліції Менського ВП ГУНП в Чернігівській області капітану поліції ОСОБА_1. оголошено догану.

Вважаючи вказані дії відповідача протиправними, а свої права порушеними, позивач звернулась до суду з відповідним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» (далі -Закон) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно частин першої та другої статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За приписами частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пунктами 1, 5 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту установлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

В силу вимог частин першої, третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частинами другою, третьою, десятою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу, що накладенню дисциплінарного стягнення передує службове розслідування, прийняття рішення про його проведення належить до дискреційних повноважень керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності має бути повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого є з`ясування фактичних обставин вчинення дисциплінарного правопорушення та визначення ступеня вини.

Відповідно до ст. 45 Конституції України, кожен, хто працює, має право на відпочинок. Це право забезпечується наданням днів щотижневого відпочинку, а також оплачуваної щорічної відпустки, встановленням скороченого робочого дня щодо окремих професій і виробництв, скороченої тривалості роботи у нічний час. Максимальна тривалість робочого часу, мінімальна тривалість відпочинку та оплачуваної щорічної відпустки, вихідні та святкові дні, а також інші умови здійснення цього права визначаються законом.

За приписами статті 91 Закону особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.

Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23.05.2017 № 440 затверджена Інструкція з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України (далі - Інструкція), вимоги якого поширюються і на позивача.

Відповідно до пункту 8 розділу І Інструкції працівники чергової служби органів (підрозділів) поліції несуть службу в єдиному однострої. Їх робота, як правило, організовується у чотири зміни тривалістю двадцять чотири години кожна. У разі необхідності для працівників чергової служби встановлюється дванадцятигодинний режим роботи.

Як вбачається з графіку чергувань секторів реагування патрульної поліції Сосницького відділення поліції Менського ВП ГУНП в Чернігівській області на листопад 2019 року, затвердженого 30.10.2019 начальником Сосницького відділення поліції Менського ВП ГУНП в Чернігівській області О. Довиденком, у позивача 08 та 09 листопада 2019 року були вихідні дні (дні відпочинку), а 10.11.2019 він повинен заступати на добове чергування.

Таким чином, колегія судді приходить до висновку, що позивачем не було порушено службову дисципліну, оскільки 09.11.2019 року був днем його відпочинку визначений в графіку чергувань, а тому позивач мав обґрунтовані підстави для не виходу на службу, враховуючи заступання в добовий наряд на чергування 10.11.2019 року, про що він повідомив безпосереднього начальника рапортом від 08.11.2019 року.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний наказ Менського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 02.12.2019 № 181 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Сосницького відділення поліції Менського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області», яким позивачу оголошено догану є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Всі наведені апелянтом доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області - залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Собків Я.М.

Суддя Глущенко Я.Б.

Суддя Черпіцька Л.Т.

Повний текст постанови виготовлено - 20 липня 2020 року.