Справа № 522/839/17
Суддя: Косцова І.П.
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2020 р.м.ОдесаСправа № 522/839/17
Головуючий в 1 інстанції: Бойчук А.Ю.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача судді Косцової І.П.,

суддів Осіпова Ю.В., Скрипченка В.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на постанову Приморського районного суду м. Одеси від 22 лютого 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Приморського районного суду м. Одеси з позовом, в якому просила:

- визнати протиправними дії посадових осіб управління інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо прийняття постанови про притягнення до адміністративної відповідальності;

- скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №067/16 від 28.11.2016, якою позивача визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 8 500 грн. та закрити провадження у справі.

В обґрунтування позову зазначила, що оскаржувана постанова є незаконно та підлягає скасуванню, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Постановою Приморського районного суду м. Одеси від 22 лютого 2017 року позов задоволено частково. Суд визнав протиправними дії посадових осіб відповідача та скасував оскаржувану постанову. В іншій частині позовних вимог відмовив.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, а також порушення норм процесуального права, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати увалене рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування своїх доводів апелянт зазначив, що виданий позивачці будівельний паспорт на будівництво двоповерхового індивідуального дачного будинку не передбачав влаштування у ньому підвалу, отже наведена у декларації про готовність об`єкту до експлуатації інформація містить недостовірні дані, що є порушенням ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за яке передбачена ч.12 ст. 96 КУпАП.

ОСОБА_1 не скористалась правом на подання відзиву до апеляційної скарги.

Враховуючи, що вказана справа належить до категорії незначної складності, а наявні у ній матеріали дають можливість вирішити її без участі сторін, судова колегія вважає за необхідне відмовити представнику ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про слухання справи в загальному порядку, а тому на підставі ст. 311 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Як встановлено судом апеляційної інстанції та вбачається з матеріалів справи, 11 листопада 2016 року на адресу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради надійшла декларація ОСОБА_1 №ОД19 про готовність до експлуатації об`єкта будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

14 листопада 2016 року фахівцем Управління проведено позапланову перевірку вказаного об`єкту будівництва, за результатами якої, в тому числі, складено протокол про адміністративне правопорушення, яким зафіксовано, що забудовником проведено будівництво підвалу за відсутності дозвільних документів, отже наведені у декларації про готовність об`єкта будівництва до експлуатації дані є недостовірними.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення Управлінням прийнято постанову №067/16 від 28.11.2016 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП та застосовано штраф у розмірі 8500грн.

Законність вказаної вище постанови є предметом спору у данні справі.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив із того, що оскільки влаштоване позивачем під житловим будинком підвальне приміщення не потребує внесення змін у виданий забудовнику будівельний паспорт, в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно п.1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку,будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103, зареєстрованого у Міністерств юстиції України 22 липня 2011 р. за № 902/19640 (далі Порядок № 103) будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Пунктом 1.3 Порядку №103 визначено, що параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Тобто, для визначення параметрів забудови житлового будинку та, відповідно, вирішення питання про можливість здійснення його будівництва на підставі будівельного паспорту, застосуванню підлягають саме вимоги державних будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до пункту В5 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» додатку В, який визначає, зокрема, правила підрахунку площі житлових будинків, площу житлового будинку визначають як суму площ поверхів будинку, виміряних у межах внутрішніх поверхонь зовнішніх стін, а також площ балконів і лоджій. Площа сходових кліток, ліфтових та інших шахт включається до площі поверху з урахуванням їх площ на рівні даного поверху. Площа горищ і технічних поверхів та підвалів до площі будинку не включається.

Згідно з визначеннями, що містяться у додатку Б ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», поверх підвальний (перший підземний поверх) - поверх з позначкою підлоги приміщень нижче планувальної позначки землі більш ніж на половину висоти приміщення. Приміщення технічні - приміщення для розміщення обладнання теплових вузлів, бойлерних, електрощитових, венткамер, комутаторів, радіовузлів, машинних відділень ліфтів, холодильних установок тощо.

Відповідно до п. 2.2 Порядку №103 у разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об`єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; примірник будівельного паспорта замовника; ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об`єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно п. 2.9 Порядку №103 до складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

Пунктом 2.10 Порядку №103 встановлено, що у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Зі змісту вказаних будівельних норм слідує, що площа підвального поверху, у тому числі того, що належить до технічного приміщення (його відрізняє використання з метою розміщення технічного обладнання), не включається для обчислення площі житлового будинку.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у серпні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до Управління архітектури та містобудування із заявою, в якій просила роз`яснити підстави внесення змін до раніше виданого їй будівельного паспорту забудови земельної ділянки, у зв`язку з організацією в останньому підпілля без відхилення від запроектованих габаритів.

Листом від 23.08.2016 року Управління архітектури та містобудування роз`яснило позивачу, що раніше виданий будівельний паспорт від 15.04.2016 року є дійсним та у даному випадку не потребує внесення жодних змін (а.с.21.23).

Враховуючи, що будівництво житлового будинку здійснювалось позивачем на підставі будівельного паспорту, який не потребував внесення змін при влаштуванні позивачем підвального приміщення, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Аналогічна правова позиція наведена Верховним судом у постанові від 10 липня 2019 року по справі №521/17659/17.

Інші наведені апелянтами доводи не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування чи зміни.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції, відповідно до ст. 316 КАС України, залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Враховуючи, що вказана справа належить до категорії незначної складності, колегія суддів дійшла висновку про відсутність у учасників справи права на касаційне оскарження такого рішення.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 320, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - залишити без задоволення.

Постанову Приморського районного суду м. Одеси від 22 лютого 2017 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя Косцова І.П.
Судді Осіпов Ю.В. Скрипченко О.В.