Справа № 382/346/20
Суддя: Литвин Л. І.
Дата ухвалення: 2020-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/346/20
Провадження 2-а/382/24/20
РІШЕННЯ

Іменем України

21 липня 2020 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Литвин Л.І.

при секретарі Чемерис С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Яготин справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора роти № 1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Єгорова Євгенія Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

Встановив:

Позивач звернувся до Яготинського районного суду з позовом до інспектора роти № 1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Єгорова Євгенія Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, в котрому зазначено, що 4 березня 2020 року інспектором роти № 1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль УПП у Київській області Єгоровим Є.О. було складено постанову про накладення адміністративного сягнення у розмірі 340 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КупАП, а саме, за те, що він керував транспортним засобом, що має несправності, передбачені ч.1 ст. 121 КУпАП. Підставою для цього стала наявність на лобовому склі сколи та тріщини в зоні роботи склоочисників, а також порушено режим роботи зовнішнього світлового пристрою (правої фари), чим порушив п. п. 31.1, 31.4.3(а) ПДР України. Вважає, що вона є незаконною, у зв"язку з чим просив її скасувати.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив суд звернути увагу, що відеозапис доданий до відзиву на позов відповідачем не містить повного запису, а також просив приєднати відповідь батальйону патрульної поліції у м. Бориспіль УПП у Київській області, з котрої вбачається, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог Правил етичної поведінки поліцейських, лейтенанта поліції ОСОБА_2 О ОСОБА_3 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду відзив, котрий обгрунтований наступним. Згідно постанови, винесеної інспектором роти № 2 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_4 04.03.2020 о 08 год. 50 хв. водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом «Мерседес Бенц 212д» н.з. НОМЕР_1 на 44 км автошляху Київ-Харків, на якому лобове скло мало місце сколи та тріщини в зоні роботи склоочисників, чим порушив п. 6.8.5 ДСТУ 3649-2010, а також на транспортному засобі було порушено режим роботи зовнішнього світлового пристрою (правої фари), чим порушив п. 31.4.3.а Правил дорожнього руху та скоїв адміністративне правопорушення, за яке частиною першою статті 121 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність, внаслідок чого ОСОБА_1 був притягнутий до адміністративної відповідальності шляхом накладення на нього штрафу у розмірі 340 гривень. Відповідно до положень ст. 16 ЗУ «Про дорожній рух» водій транспортного засобу зобов`язаний перевірити перед вирушенням у дорогу технічний стан транспортного засобу та стежити за ним у дорозі. Поліцейський може зупиняти транспортні засоби, зокрема, у разі, якщо є очевидні ознаки, що свідчать про технічну несправність транспортного засобу (ст. 35 ЗУ "Про Національну поліцію). Згідно з положеннями Державного стандарту України 3649-2010 «Колісні транспортні засоби. Вимоги щодо безпечності технічного стану та методи контролювання» затвердженого Наказом Держспоживстандарту України від 28 грудня 2010 р № 630 (далі - ДСТУ 3649:2010), а саме, п. 6.8.5; на вітровому склі колісного транспортного засобу не дозволено сколи чи тріщини в зоні роботи склоочисників. П. 31.4.3а ПДР України: забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам, зокрема: кількість, тип, колір, розміщення і режим роботи зовнішніх світлових приладів не відповідають конструкції транспортного засобу. Усі доводи позивача спростовуються відео з нагрудної камери поліцейського, де зафіксовано порядок розгляду оскаржуваної пеостанови та сам факт правопорушення, а саме-режим роботи зовнішніх світлових приладів. В ході розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідач не першкоджав реалазції права на отримання правової допомоги на місці розгляду справи, прощо роз"яснено порушнику. ОСОБА_1 не заперечує того факту, що дійсно його автомобіль мав тріщину на лобовому склі в зоні роботи склоочисників та тріщина виникла під час руху транспортного засобу шляхом потрапляння камінця у вітрове скло. Інспектор дав можливість усунути технічну несправність на місці зупинки транспортного засобу, однак на відео з нагрудної камери зафіксовано, що ОСОБА_1 не виконав вимогу інспектора та не усунув технічну несправність автомобіля. Таким чином, розглядаючи дану адміністративну справу, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією, КУпАП та іншими нормативно-правовими актами.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, дослідивши докази, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення.

Частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

02.07.2015 Верховною Радою України прийнято Закон України «Про Національну поліцію», який набрав чинності 07.11.2015 року.

Відповідно до ст. ст. 1,13 Закону України «Про Національну поліцію», поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Систему поліції складають центральний орган управління поліцією та територіальні органи поліції. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Згідно із п. 11 ч. 1 ст. 23, п.1 ч. 1 ст. 35 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі. Поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі якщо водій порушив Правила дорожнього руху.

Нормами ст. 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі -КупАП) встановлено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (зокрема, передбачені частиною першою, другою статті 121 КУпАП).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно із ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчинення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Порядок дорожнього руху на території України, відповідно до Закону України "Про дорожній рух", встановлюють Правила дорожнього руху, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Пунктом 1.9 Правил дорожнього руху передбачено, що особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Згідно із п. 31.4.3а ПДР України забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам, зокрема: кількість, тип, колір, розміщення і режим роботи зовнішніх світлових приладів не відповідають конструкції транспортного засобу. Кількість, розташування, колі, тип і режим роботи світлових приладів визначаються державними і міжнародними стандартами, якими встановлено, що на кожному транспортному засобі повинні бути такі світлосигнальні прилади: фари дального і ближнього світла, покажчики поворотів, габаритні ліхтарі, сигнали гальмування, ліхтар заднього ходу, ліхтар освітлення номерного знаку й світловідбивачі...

Пунктом 6.8.5 ДСТУ 3649:2010 "Колісні транспортні засоби. Вимоги щодо безпечності технічного стану та методи контролювання" передбачено, що на вітровому склі колісного транспортного засобу не дозволено сколи чи тріщини в зоні роботи склоочисників.

Частиною 1 статті 121 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатації його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Під час розгляду справи установлено, що 4 березня 2020 року інспектором роти № 1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль УПП у Київській області Єгоровим Є.О. було складено постанову про накладення на позивача адміністративного стягнення у розмірі 340 грн. за ч. 1 ст. 121 КупАП, а саме, за те, що він керував автомобілем марки «Мерседес Бенц 212д» н.з. НОМЕР_1 , на якому лобове скло мало місце сколита тріщини в зоні роботи склоочисника, а також порушено режим роботи зовнішнього світлового пристрою (правої фари), чим порушив п. п. 31.1, 31.4.3 (а) ПДР України.

З відеозапису вбачається, що позивач не заперечує факт наявності тріщини на лобовому склі в зоні роботи склоочисників, та пояснює, що тріщина виникла під час руху транспортного засобу. Також на відео зафіксовано несправність зовнішнього світлового приладу - правого габариту.

Частиною 1 ст. 121 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за керування транспортним засобом, що має несправності зовнішніх світлових приладів (темної пори доби).

Як вбачається з відеозапису, працівником поліції виявлена несправність роботи правого габариту, що не підпадає під дію п.п. 31.4.3а ПДР України, а також несправність правого габариту була виявлена та зафіксована поліцейським у світлу пору доби.

Тому, притягнення за вказане порушення до відповідальності позивача не передбачено законом.

Разом з тим, в силу ст. 14 Закону України «Про дорожній рух» учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху та створювати безпечні умови для дорожнього руху, а отже, не знання Закону не може слугувати підставою для звільнення від адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення.

Отже, наявність тріщини на вітровому склі транспортного засобу марки «Мерседес Бенц 212д» н.з. НОМЕР_1 не відповідає вимогам стандарту (ДСТУ 3649:2010) і є підставою для притягнення позивача до відповідальності за ч.1 ст. 121 КУпАП.

Таким чином, суд приходить до висновку, що стягнення відповідачем застосовано в межах санкції статті 121 ч. 1 КУпАП, доказів, які мали б спростувати факт наявності адміністративного правопорушення та обставин, що виключають адміністративну відповідальність, позивачем у межах розгляду даної справи надано не було і судом таких обставин не встановлено.

Обставини вчинення правопорушення викладені у винесеній відповідачем постанові у справі про адміністративне правопорушення, із змісту якої чітко вбачаються час та місце вчинення правопорушення, а також особа, яку притягнуто до відповідальності та особу, яка склала постанову.

Доводи позивача стосовно того, що працівником поліції не вірно встановлена марка та модель автомобіля, спростовуються відеозаписом, з котрого вбачається, що ОСОБА_1 знаходився за кермом автомобіля «Мерседес Бенц 212д» синього кольору та відповідні написи маються на решітці вказаного автомобіля та на задній частині кузова.

Ураховуючи вищевикладені обставини, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 90, 121,241-246,268,286 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. ст. 7,9,33,ч. 1 ст. 121, ст.ст. 245,251,252,278,280,283,284 КУпАП, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до інспектора роти № 1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Єгорова Євгенія Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі через Яготинський районний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Литвин Л.І.