Справа № 482/1350/19
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2020-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2020 р.м.ОдесаСправа № 482/1350/19
Головуючий в 1 інстанції: Баранкевич В.О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Стас Л.В.,

суддів: Шеметенко Л.П., Турецької І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Новоодеського районного суду Миколаївської області від 10 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними дії, скасування постанови про адміністративне правопорушення №46 від 18 липня 2019 року

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до УДАБІ у Миколаївській області, в якому просила суд:

- визнати незаконними дії посадових осіб УДАБІ у Миколаївській області щодо проведення позапланової перевірки про дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №51 від 04 липня 2019 року;

- скасувати постанову №46 від 18 липня 2019 року про накладання штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, у сумі 8500 грн., а саме: виконання будівельних робіт з реконструкції магазину з добудовою, шляхом збільшення торгівельної площі, без дозвільних документів, що надають право виконувати такі роботи, та без затвердженої проектної документації.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказувала, що оскаржувані припис та постанова є неправомірними, оскільки відповідачем порушено процедуру проведення перевірки, розгляду справи про адміністративне правопорушення, та зазначення відповідачем завідомо недостовірної інформації в акті перевірки.

Ухвалою Новоодеського районного суду Миколаївської області від 10 березня 2019 року залишено без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 в частині скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №51 від 04 липня 2019 року.

Рішенням Новоодеського районного суду Миколаївської області від 10 березня 2020 року позов ОСОБА_1 - задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову серії №46 від 18 липня 2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн.

Провадження у справі - закрито.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, УДАБІ у Миколаївській області звернулося до суду з апеляційною скаргою, у якій зазначено, що рішення винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим скаржник просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги УДАБІ у Миколаївській області зазначило, що висновки суду першої інстанції щодо порушення відповідачем порядку проведення перевірки та розгляду справи про адміністративне правопорушення спростовуються матеріалами справи. Вказало, що акт перевірки, протокол та припис за три дні до розгляду справи про адміністративне правопорушення були направленні позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, тобто позивач була належним чином сповіщена про дату та час розгляду справи.

ОСОБА_1 не скористалася своїм процесуальним правом надання відзиву на апеляційну скаргу.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких мотивів.

Судом встановлено, що 04 липня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Миколаївській області Кот Л.П. за направленням для проведення планового (позапланового) заходу №227 від 20 червня 2019 року на об`єкті «будівництво магазину за адресою вул. Першотравнева , 1 , м.Нова Одеса, Новоодеський район, Миколаївська область» було проведено перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результатами перевірки було складено акт про порушення забудовником ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та винесено припис №51 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким від позивача вимагалось: 1) не проводити будівельні роботи, на об`єкті «Реконструкція магазину з добудовою» за адресою: вул. Першотравнева, 1, м. Нова Одеса, Новоодеський район, Миколаївська область, до отримання документів, які надають на це право, в термін до 04 вересня 2019 року; 2) оформити дозвільні документи на самочинне будівництво об`єкту Реконструкція магазину з добудовою» за адресою: вул. Першотравнева, 1, м. Нова Одеса, Новоодеський район, Миколаївська область, в термін до 04 вересня 2019 року.

У той же день, 04 липня 2019року, інспектором Кот Л. П. складено адміністративний протокол про порушення, передбачені ч.5 ст.96 КУпАП.

18 липня 2019 року головним інспектором Хмельною О. О. було розглянуто справу про адміністративне правопорушення та винесено постанову №46 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП та накладене на позивача адміністративне стягнення у розмірі 8500 грн., за виконання будівельних робіт з реконструкції магазину з добудовою, шляхом збільшення торгівельної площі, без дозвільних документів, що надають право виконувати такі роботи, та без затвердженої проектної документації.

Позивач отримала копію постанови поштою 23 липня 2019року.

Правомірність прийнятої відповідачем постанови №46 від 18 липня 2019 року є предметом дослідження даної справи.

Вирішуючи спір суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем порушено порядок та процедуру винесення оскаржуваного рішення, а саме: позивачка не була своєчасно, не менше, ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення, поінформована про час та місце розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5ст.96 КУпАП, а тому суд дійшов до висновку про неправомірність постанови №46 від 18 липня 2019 року.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з таких підстав.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до вимог п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до вимог п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Дослідивши вищевказане направлення для проведення планового (позапланового) заходу №227 від 20 червня 2019 року колегією судів встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Миколаївській області Кот Л.П. було проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності саме суб`єктом містобудування ОСОБА_1 (а.с.33)

Втім, акт №227 від 04 липня 2019 року за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складений на суб`єкта господарювання ОСОБА_1 .

Більш того, оскаржувана постанова №46 від 18 липня 2019 року про накладання штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, у сумі 8500 грн., також складена відносно ОСОБА_1 .

Водночас, згідно п.13 Порядку №533 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має паво, серед іншого, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Пунктом 18 Порядку №533 визначено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до вимог п.21 Порядку №533 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Дослідивши наявні в матеріалах справи акт перевірки №227 від 04 липня 2019 року та припис №51 від 04 липня 2019 року, колегією суддів встановлено відсутність в графі осіб які брали участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) підпису ОСОБА_1 . Запис про відмову від підписання суб`єктом містобудування, або його уповноваженою особою, вказаних документів, також відсутній.

Таким чином, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції щодо відсутності доказів присутності ОСОБА_1 під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «будівництво магазину за адресою вул.Першотравнева, 1, м.Нова Одеса, Новоодеський район, Миколаївська область».

Зі змісту статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частиною 1 статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За приписами частини 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Статтею 277-1 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

Втім, як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримала акт №227 від 04 липня 2019 року та протокол про адміністративне правопорушення від 04 липня 2019 року, в якому її повідомлено про дату розгляду справи, призначеної на 18 липня 2019 року, лише 20 липня 2019 року, тобто вже після винесення постанови.

Вказані порушення УДАБІ у Миколаївській області позбавили позивача права, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.

Так, Верховного Суду неодноразово у постановах від 13 лютого 2018 року у справі № 813/3355/16, від 31 жовтня 2019 року у справі № 822/681/16 доходив висновку про те, що факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Колегія суддів зазначає, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.

Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

Дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень (в даному випадку - УДАБІ у Миколаївській області) при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30 травня 2018 року по справі №337/3389/16-а (ЄДРСР №74407705).

З системного аналізу вимог чинного законодавства та обставин справи колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову ОСОБА_1 шляхом визнання протиправним та скасування постанови №46 від 18 липня 2019 року про накладання штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП, у сумі 8500 грн., та закриття справи про адміністративне провадження.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що відповідно вимог ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності не передбачено визнання незаконними дії посадових осіб УДАБІ у Миколаївській області щодо проведення позапланової перевірки про дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.ст. 315, 316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Враховуючи, що суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення, апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення.

Рішення Новоодеського районного суду Миколаївської області від 10 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними дії, скасування постанови про адміністративне правопорушення №46 від 18 липня 2019року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення складений 23.07. 2020 року.

Головуючий суддя Стас Л.В.
Судді Шеметенко Л.П. Турецька І.О.