Справа № 753/8672/20
Суддя: Лужецька О. Р.
Дата ухвалення: 2020-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8672/20
провадження № 2-а/753/305/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" червня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції Департаменту патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції Департаменту патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Дослідивши дану позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З висновків зроблених в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 р. у справі № 543/775/17, вбачається наступне.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Частина друга статті 3 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також Законом України від 19 вересня 2013 року № 590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору. Так статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів справи вбачається, що в порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України позивачем не сплачено судовий збір.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено вимогу немайнового характеру, а саме: скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, за пред`явлення якої слід сплатити судовий збір, у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2020 року складає 2102 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 420 грн. 40 коп. (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач просить суд скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ДП18 №745304 від 18.05.2020, винесеної інспектором роти №3 батальйону Управління патрульної поліці у м. Києві Департаменту патрульної поліції Бердецьким Д.А., однак відповідачем у позові зазначено Головне управління Національної поліції Департаменту патрульної поліції у м. Києві.

Крім того, до позовної заяви додано неякісну та нечитабельну копію вищевказаної постанови.

Відповідно до ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним додається також оригінал або копія оспорюваного акта.

Згідно з ч. 2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Таким чином, позивачу необхідно: визначити суб`єктний склад сторін у справі відповідно до вимог КАС України та зазначити в якості відповідача посадову особу, яка винесла оскаржувану постанову, вказавши відомості про неї відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України; надати якісну та читабельну копію оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі наведеного, керуючись ст. 169 КАС України

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції Департаменту патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків відповідно до даної ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати для виконання позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА