Справа № 522/12537/19
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2020-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/174/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.,

за участі секретарі судового засідання Пейкова О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

22 липня 2019 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу №000367 від 09.07.2019 року про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження по справі.

В обґрунтування позовних вимог позивач ОСОБА_1 вказує, що постановою №000367 від 09.07.2019 року винесеною Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу, його було визнано винним в у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765, 00 гривень. На думку позивача, вказана постанова №000367 від 09.07.2019 року є протиправною, незаконною з огляду на допущені відповідачем порушення вимог статті 254 КУпАП в частині порушення встановленого строку на складання протоколу про адміністративне правопорушення, та на відсутність у діях позивача ознак складу правопорушення, передбаченого статтею 188-5 КУпАП.

Позивач зазначає, що державні інспектори Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу прибули до офісу ТОВ «Краншип», директором якого він є, 03.07.2019 року з метою проведення планового заходу державного нагляду (контролю). Керуючись вимогами статті 10 Закону України «По основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» представник позивача не допустив державних інспекторів до проведення планового заходу державного нагляду (контролю) з підстав відсутності у відповідача затвердженої та оприлюдненої у встановленому порядку уніфікованої форми акту, що складається за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю). Законність своїх дій позивач додатково обґрунтував у листі, врученому відповідачу 26.06.2019 року з посиланням на діючу позицію Державної регуляторної служби України від 28.12.2018 року (з уточненнями), що свідчить про відсутність в діях позивача ознак правопорушення, передбаченого статтею 188-5 КУпАП.

Позивач вважає, що складена 09.07.2019 року постанова №000367 про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 188-5 КУпАП є незаконною, підлягає скасуванню, а справа про притягнення позивача ОСОБА_1 до відповідальності за статтею 188-5 КУпАП закриттю.

Ухвалою суду від 23 липня 2019 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження, встановлено для розгляду справи порядок спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

23 серпня 2019 року представником Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу за довіреністю Файчук Я.В. подано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача позов не визнав та вважає його необґрунтованим з огляду на такі обставини.

Всупереч діючих вимог законодавства, позивач ОСОБА_1 , як директор ТОВ «Краншип», не допустив державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу до проведення планового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ «Краншип», який було заплановано згідно пункту 7107 Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною екологічною інспекцією України на 2019 рік, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції від 30.11.2018 року №262, пункту 12809 Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік, затвердженого наказом Державної регуляторної служби України від 15.11.2018 року №152 (з урахуванням змін, внесеними наказами Державної регуляторної служби України від 23.01.2019 року №7, від 07.03.2019 року №33, від 07.05.2019 року №73) та призначеного за наказом від 26.06.2019 року №240 у період з 01.07.2019 року по 12.07.2019 року, направленням на проведення планової перевірки №000118 від 26.06.2019 року та повідомленням про проведення планової перевірки №1830/04 від 08.05.2019 року.

Також не були надані необхідні документи для проведення перевірки, не було надано необхідно інформації для планової перевірки, було створено інші перешкоди щодо проведення планового заходу, а такі дії є невиконанням законних вимог посадових осіб органів, що здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища.

З приводу не допуску державних інспекторів до проведення планової перевірки в період з 01.07.2019 року по 08.07.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Бец М.Д. складено протокол від 08.07.2019 року №000615 про адміністративне правопорушення та винесено постанову від 09.07.2019 року №000367 про накладення адміністративного стягнення відносно позивача директора ТОВ «Краншип» ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 188-5 КУпАП на накладено штраф.

Відповідач вважає, що ним не було пропущено строк, встановлений статтею 254 КУпАП, адже скласти протокол 03.07.2019 року державні інспектори не мали можливості, так як їм не було надано відомостей стосовно наявності у представника ТОВ «Краншип» - Морякова К.І. статусу посадової особи, яка повинна нести відповідальність за не допуск до проведення планового заходу державного нагляду (контролю) згідно статті 188-5 КУпАП.

Відповідач також вважає доводи позовної заяви у частині відсутності у відповідача затвердженої та оприлюдненої у встановленому порядку уніфікованої форми акту, що складається за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) недостовірною та такою, що не відповідає дійсним обставинам.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017 року затверджено Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони природного навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. В Єдиному державному реєстрі нормативно-правових актів зазначений документ має статус: чинним. Відповідач не має повноважень самостійно розробляти та використовувати уніфіковану форму акта, без затвердження Державної екологічної інспекції. Саме тому, на час проведення перевірки ТОВ «Краншип» було використано діючу форму Акту, на виконання вимог Наказу Міністерства екології та природних ресурсів №303 від 09.08.2017 року, який також передбачав типовий перелік питань для проведення перевірки.

На думку відповідача, вимоги до форми акту встановлені в Законі Україні «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», тому не затвердження уніфікованого акта не є обставиною, за якою дії щодо проведення перевірки можуть бути визнані протиправними.

Таким чином, просив в задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

16 жовтня 2019 року до суду надійшла відповідь на відзив від позивача ОСОБА_1 , за якою позивач вважає викладені у відзиві доводи необґрунтованими та безпідставними, оскільки ТОВ «Краншип» мало повне право не допустити державних інспекторів відповідача до здійснення державного нагляду (контролю), оскільки таке право прямо передбачено Законом про нагляд (контроль) у ст. 10, а тому твердження відповідача про суперечність законним підставам дій з боку позивача не відповідають дійсності. Захід державного нагляду (контролю) фактично не був проведений та жодного запиту щодо надання будь-яких документів відповідачем висунуто не було, у позивача не виникло обов`язку надання відповідачу документів, які ним не запитувались. Дії представника позивача відповідають нормам Закону про нагляд (контроль), узгоджуються з позицією Державної регуляторної служби України щодо наявності повноважень у органів державного нагляду (контролю) на проведення заходів державного нагляду (контролю) й права суб`єктів господарювання не допускати їх до проведення цих заходів за відсутності затверджених уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) від 28.12.2018 (з уточненнями), а тому не можуть вважатись перешкодами з огляду на їх правомірність. Відповідач підтвердив наявність у діях його державних інспекторів порушення встановленого ст. 254 КУпАП двадцяти чотирьох годинного строку на складання протоколу про адміністративне правопорушення, а також факт складення протоколу про адміністративне правопорушення щодо невинуватої особи - позивача, якої взагалі не було на місці події 03.07.2019 року під час не допуску державних інспекторів до здійснення заходу державного нагляду (контролю), що свідчить про неправомірність та незаконність протоколу про адміністративне правопорушення № 000615 складений 08.07.2019 року та постанови про накладення адміністративного стягнення № 000367 від 09.07.2019 року, винесеної на його підставі. При цьому, не можна погодитись з твердженнями відповідача щодо неможливості притягнення представника, повноваження якого підтверджені довіреністю до адміністративної відповідальності, оскільки суб`єктами правопорушення, передбаченого статтею 188-5 КУпАП можуть бути як посадові особи, так і громадяни. Відсутність, тобто не затвердження та не оприлюднення органом державного нагляду (контролю) на власному офіційному веб-сайті саме уніфікованої Форми акту в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику згідно ст. 10 Закону про нагляд (контроль) наділяє суб`єктів господарювання правом не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю).

16 липня 2020 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_8 звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі як представника позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу у судове засідання, призначене на 16.07.2020 року не з`явився, про дату, час і місце проведення повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про сповіщення відповідача, про причини неявки суду не повідомив.

Суд, дослідивши доводи учасників справи та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Оскільки предметом оскарження є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності суд повинен перевірити законність та обґрунтованість винесення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно до частини 1 статті 188-5 КУпАП невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Положеннями КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Водночас ст. 7 КУпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом встановлено, що 08 травня 2019 року начальником Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Ставнійчуком О.П. було винесено повідомлення про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Краншип» № 1830/04 (а.с. 79).

На підставі наказу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу № 240 від 26.06.2019 року було призначено проведення планової перевірки дотримання вимог законодавства ТОВ «Краншип» у сфері охорони навколишнього природного середовища у період з 01.07.2019 року по 12.07.2019 року згідно пункту 7107 Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною екологічною інспекцією України на 2019 рік, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції від 30.11.2018 року №262 та пункту 12809 Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік, затвердженого наказом Державної регуляторної служби України від 15.11.2018 року №152 (з урахуванням змін, внесеними наказами Державної регуляторної служби України від 23.01.2019 року №7, від 07.03.2019 року №33, від 07.05.2019 року №73) (а.с. 80).

26 червня 2019 року згідно направлення №000118 на проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Краншип» було направлено державних інспекторів Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Фурдуй Л.В., Слізовського М .А. , Петренко В.М. , Мельніченко Ю.В. , Бец М.Д. , Істомінову М.С. (а.с. 81).

03 липня 2019 року державні інспектори прибули за адресою розташування офісу №505 ТОВ «Краншип» по вул. Маразлієвській 1/20 в м. Одесі для проведення зазначеної планової перевірки, що визнається позивачем та відповідачем.

Як стверджує відповідач та не заперечується позивачем, представник ТОВ «Краншип» Моряков К.І., що діяв на підставі довіреності від 27.07.2019 року №27/2019-07, не допустив до проведення планової перевірки ТОВ «Краншип» державних інспекторів Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, мотивуючу свою позицію правами, визначеними у статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якою передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю), якщо органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акту, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Державні інспектори повторно 08.07.2019 року прибули за адресою розташування офісу №505 ТОВ «Краншип» по вул. Маразлієвській 1/20 в м. Одесі для проведення зазначеної планової перевірки.

У зв`язку з не допуском державних інспекторів до проведення перевірки, 08.07.2019 року було складено протокол про адміністративне правопорушення №000615, згідно якого було визначено, що директор ТОВ «Краншип» ОСОБА_1 здійснив адміністративне правопорушення тим, що о 12-00 годині 08.07.2019 року не виконав законних розпоряджень та приписів посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, а саме державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища не допущено до проведення планового заходу державного нагляду (контролю) дотримання вимог природоохоронного законодавства, документи для проведення перевірки не надано, що є порушенням статті 20 -2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (а.с. 86).

Як вбачається з протоколу №000615 від 08.07.2019 року ОСОБА_1 не погодився з ним, зазначивши про це власноруч в протоколі та надавши до протоколу свої письмові заперечення.

Однак, 09.07.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Бец М.Д. складено постанову №000367 про накладення адміністративного стягнення на директора ТОВ «Краншип» ОСОБА_1 , якою було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено статтею 188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765, 00 гривень (а.с. 87).

Вказану постанову № 000367 від 09.07.2019 року ОСОБА_1 не визнає, зазначивши про це власноруч в постанові та вказавши про її оскарження в установленому порядку, та, згодом звернувся з адміністративним позовом до Приморського районного суду м. Одеси.

Так, статтею 287 КУпАП передбачено право особи, щодо якої прийнято постанову у справі про адміністративне правопорушення, оскаржити її.

Згідно частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частинами 1, 2 статті 7 КАС України передбачено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно пункту 2.3. Інструкції з оформлення органами Державної екологічної

інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 року №26 , протокол складається на місці виявлення правопорушення.

За вимогами статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Суб`єктом відповідальності за вказане правопорушення є громадяни та посадові особи.

За пунктом 11 статті 4 Закону України «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Факт правопорушення, а саме невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища щодо допуску до проведення планового заходу було виявлено 03.07.2019 року.

Час виявлення правопорушення щодо не допуску посадових осіб відповідача до проведення планової перевірки саме 03.07.2019 року зафіксовано державним інспектором в акті, що складається за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) від 08.07.2019 року за №113/04.

Згідно пункту 2.2. Інструкції з оформлення органами Державної екологічної

інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 року №26, визначено, що при виявленні порушень вимог природоохоронного законодавства, які вчинені посадовими особами підприємств, установ та організацій, їх структурних або відокремлених підрозділів, незалежно від форм власності та видів господарської діяльності, протокол про адміністративне правопорушення складається відносно особи, яка вчинила порушення природоохоронного законодавства, а якщо таку особу встановити неможливо, - то відносно посадової особи, яка відповідає за стан охорони навколишнього природного середовища на даному підприємстві, а у разі, якщо така особа не призначена - стосовно керівника підприємства, установи чи організації.

Між тим, протокол про адміністративне правопорушення було складено лише 08.07.2019 року на директора ТОВ «Краншип» ОСОБА_1 , який є посадовою особою товариства, що було відомо відповідачу ще 03.07.2019 року під час виявлення факту не допуску державних інспекторів до проведення планової перевірки.

Таким чином, протокол №000615 від 08.07.2019 року, складений у відношенні ОСОБА_1 щодо здійснення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 188-5 КУпАП, не відповідає вимогам статей 9, 254, 280 КУпАП та Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 року №26.

Підставою відповідальності за вимогами статті 188-5 КУпАП є невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків.

Відсутність правомірності, законності розпоряджень чи приписів органу влади зумовлює відсутність складу адміністративного правопорушення.

Законні розпорядження чи приписи, інші законні вимоги посадових осіб органів державного контролю у відповідній сфері повинні відповідати критеріям, визначеним у статті 19 Конституції України.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) територіальні органи Державної екологічної інспекції керуються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» 5 квітня 2007 року № 877-V.

Згідно статті 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється, в тому числі, за принципом здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Відповідно до пункту 15 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Пунктом 2 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку визначеному законодавством.

Положеннями частини 2 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів, що затверджується наказом такого органу.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), розробляються Державною регуляторною службою України, і затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Станом на час призначення та здійснення заходу державного нагляду (контролю) дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства діяла постанова Кабінету Міністрів України №342 від 10 травня 2018 року, яка запровадила нові методики розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) та розроблення уніфікованих форм актів.

Як стверджує позивача, вказаний нормативний акт набув чинності з 12 червня 2018 року та встановив, що нові методики застосовуються з 01 вересня 2018 року (пункт 1-1 Постанови).

Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України №342 від 10 травня 2018 року була визнана такою, що втратила чинність, зокрема постанова Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 року №752 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)». Саме на підставі даної постанови був прийнятий наказ Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09 серпня 2017 року про затвердження уніфікованої форми акта, яка була використана державними інспектора Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу під час проведення планової перевірки ТОВ «Краншип».

З урахуванням пункту 16 Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 1992 року №731 (зі змінами від 30 січня 2019 року), у разі внесення змін, доповнень або визнання таким, що втратив чинність, акта законодавства, відповідно до якого прийнято нормативно-правовий акт, орган, що видав цей нормативно-правовий акт, зобов`язаний у місячний термін внести до нього відповідні зміни, доповнення або визнати його таким, що утратив чинність.

Запровадження нової методики вимагало від Міністерства енергетики та захисту довкілля (колишнього Міністерства природи) скасування Наказу №303 від 09 серпня 2017 року та затвердження нової форми уніфікованого акту, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів з оприлюдненням на офіційному веб-сайті.

Кабінетом Міністрів України було надано органам державного нагляду (контролю) та центральним органам виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах час до 01.09.2018 року для приведення у відповідність із постановою від 10.05.2018 року №342 власних уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю).

Проте, станом час проведення перевірки, а ні Міністерством енергетики та захисту довкілля України, а ні Державною екологічною інспекцією України не було розроблено та не було оприлюднене на власних офіційних веб-сайтах уніфікованої форми акта, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, яка відповідала б Методиці, затвердженій постановою Кабінету Міністрів України №342 від 10.05.2018 року.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, серед іншого, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю) зокрема, якщо органом державного нагляду (контролю) порушено вимоги щодо періодичності проведення перевірок та, якщо не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Згідно правової позиції Державної регуляторної служби від 28.12.2018 року (з уточненнями) було роз`яснено, що:

1. Всі критерії та уніфіковані форми актів, розроблені органами державного нагляду (контролю) на підставі методик, затверджених постановами Кабінету Міністрів України, що втратили чинність згідно з пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342, є нечинними, оскільки вони не відповідають новим Методикам.

2. Органи державного нагляду (контролю), які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом про нагляд (контроль) уніфіковані форми актів, що відповідають новій Методиці, втратили можливість проведення заходів державного нагляду (контролю), оскільки за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою.

3. Згідно з положеннями частини третьої статті 22 Закону про нагляд (контроль), якщо не затверджені критерії розподілу суб`єктів господарювання за ступенями ризику їх господарської діяльності, періодичність проведення планових заходів та перелік питань для їх здійснення, то такі суб`єкти господарювання вважаються суб`єктами господарювання з незначним ступенем ризику та підлягають державному нагляду (контролю) не частіше одного разу на п`ять років.

Отже, суд погоджується з твердженням позивача про те, що відповідач фактично визнає проблематику, яка існує по уніфікованій формі акта та фактично підтверджує, що станом на цей час відсутня розроблена та затверджена уніфікована форма акту, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання об`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, і тому твердження відповідача з цього приводу є помилковими.

З огляду на зазначене, ТОВ «Краншип» мало право відмовити у допущенні до перевірки інспекторів Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, оскільки відмова в допущенні до перевірки є реалізацією права, що гарантоване частиною 1 статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Таким чином, в матеріалах справи відсутні будь-які належні, допустимі та достатні докази, які б підтверджували наявність у діях ОСОБА_1 вини та повного складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.188-5 КУпАП.

Проте, оскаржуваною постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765 гривень.

Крім того, варто зазначити, що відповідачем було накладено штраф на ОСОБА_1 у розмірі 765 гривень, що становить сорок п`ять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, без обґрунтування визначення саме такого розміру штрафу, хоча мінімальний штраф за ст. 188-5 КУпАП складає п`ятнадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 гривень.

Відтак, суд доходить висновку, що відповідачем дійсно було порушено порядок проведення перевірки.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо буде встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно пункту 3 статті 293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову у справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови може скасувати постанову і закрити справу.

Відповідно до статті 81 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини,на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1-4 статті 242 КАС України встановлено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Також, слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

За таких обставин, в діях позивача ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений статтею 188-5 КУпАП, тому постанова у справі про адміністративне правопорушення №000367 від 09.07.2019 року, винесена державним інспектором Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.188-5 КУпАП підлягає скасуванню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за 188-5 КУпАП підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 188-5, 247, 280 КпАП України,ст.ст. 72, 77, 242-246, 286, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу (місцезнаходження: 65058, м. Одеса, пр. Шевченка, 12) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 09.07.2019 року №000367, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Бец Максимом Дмитровичем, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.188-5 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 грн. та закрити провадження по справі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 23 липня 2020 року.

Суддя Л.М. Чернявська