Справа № 280/5983/19
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2020-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 липня 2020 року м. Дніпросправа № 280/5983/19
Суддя І інстанції Сіпака А.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Мельника В.В., Сафронової С.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Запорізькій області

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року у справі за позовом Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області до Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів управління з питань праці Головного управління Держпраці у Запорізькій області Буднік О.А. та Головного управління Держпраці в Запорізькій області про визнання дій протиправними та визнання протиправним і скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області звернулося до суду з вищевказаним адміністративним позовом в якому просило:

визнати протиправними дії відповідача 1, пов`язані із заходом державного нагляду (контролю) у ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області;

визнати протиправним та скасувати припис від 25.11.2019 №ЗП3518/563/АВ/П про усунення виявлених порушень.

В обґрунтування позову посилається на порушення процедурних питань при проведенні інспекційного відвідування та винесенні оскарженого припису. Крім того вказує на відсутність порушень виявлених під час інспекційного відвідування, оскільки встановлення набавки за інтенсивність праці є правом керівника установи, а не його обов`язком.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року позовні вимоги було задоволено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду Головне управління Держпраці в Запорізькій області подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що відповідачем дотримано строки внесення припису і судом зроблено хибні висновки щодо неправомірних дій посадових осіб Головного управління. Вказує також, що погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу є не обов`язковим, оскільки, в даному випадку здійснено інспекційне відвідування з метою перевірки та встановлення наявності/відсутності факту порушення законодавства про працю, а не державного нагляду (контролю) з охорони праці, що також є компетенцією відповідача та регулюється Законом України № 877. Оскарження дій контролюючих органів при проведенні перевірок може мати місце лише у тому разі, якщо до моменту винесення судового рішення не відбулося допуску посадових осіб контролюючого органу до спірної перевірки. Тобто, саме на етапі допуску до перевірки можна поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення державного контролю (нагляду) щодо себе. Зазначає, що право керівника встановлювати надбавку до заробітної плати пов`язується не з бажанням керівника на свій розсуд установлювати, скасовувати чи змінювати надбавку, а зумовлено певними обставинами, визначеними нормативними актами. Таким чином, відкриття дисциплінарного провадження щодо особи не є підставою для позбавлення її раніше встановлених надбавок, які носили постійний характер.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області просило відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник Головного управління Держпраці у Запорізькій області підтримав вимоги апеляційної скарги з викладених у ній підстав, велике завантаження представників Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області не може бути визнана судом поважною причиною неявки в судове засідання.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, а також правильність застосування судом норм матеріального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції 23 жовтня 2019 року до ГУ Держпраці у Запорізькій області надійшло електронне звернення ОСОБА_1 (вх. №Д-1196) з питання невиплати їй надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року у розмірі 100%.

06 листопада 2019 року першим заступником начальника ГУ Держпраці у Запорізькій області на підставі звернення ОСОБА_1 щодо порушення законодавства про працю за вх. №Д-1196 від 23.10.2019 видано наказ № 1999 про проведення заходу державного нагляду (контролю), відповідно до якого посадовій особі відповідача доручено забезпечення організації та проведення інспекційного відвідування ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області з питань додержання законодавства про працю. Термін виконання по 15.11.2019.

На підставі цього наказу з метою перевірки дотримання вимог законодавства про працю видано направлення № 1141 від 06.11.2019 на проведення інспекційного відвідування ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області. Дата початку та дата закінчення заходу: 06 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року. Під час заходу державного нагляду буде перевірено: оплата праці за фактично відпрацьований час.

Інспекційне відвідування інспектором праці ОСОБА_2 здійснювалось у присутності працівників управління персоналом позивача. Під час вказаного відвідування, інспектор праці повідомив, що питання оплати праці за фактично відпрацьований час в ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області перевіряється у зв`язку із надходженням звернення ОСОБА_1 . Інспектором праці ОСОБА_3 перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) не пред`являлась копія погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) або відповідного колегіального органу на проведення такої перевірки. В ході перевірки Управлінням персоналу ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області були надані наступні документи: копія наказу ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області від 02.09.2019 № 626 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за серпень 2019 року» з додатками; копія листа Держгеокадастру від 26.09.2019 № 22-28-0.15-7928/2-19 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці»; копія наказу Держгеокадастру від 26.09.2019 № 26 дс-то «Про відкриття дисциплінарного провадження»; копія доповідної записки в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру від 19.09.2019 № 2246/3-19-0.1»; копія наказу Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області від 16.10.2019 № 759 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року». Вказані обставини встановлені судом зі змісту службових записок начальника відділу роботи з персоналом від 27.11.2019 №3099/1/3-19-0.7 і №3110/3-19-0.71, від 28.11.2019 №3122/1/3-19-0.7.

За результатами інспекційного відвідування посадовою особою органу державного нагляду (контролю) складено акт від 15.11.2019 №ЗП3518/563/АВ (далі - Акт інспекційного відвідування), за змістом якого встановлено порушення позивачем ст. 98 КЗпП, ч. 1 ст. 13 Закону України «Про оплату праці» №108/95-ВР від 25.03.1995:

відповідно до листа від 26.09.2019 №22-28-0.15-7828/2-19 Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру 3 працівникам погоджено встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року в межах економії фонду оплати праці. На підставі вищезазначеного листа, установою було видано наказ від 16.10.2019 №759 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019». Однак, ОСОБА_1 зазначену надбавку в вищезазначеному наказі не встановлено. Відповідних документів щодо скасування або зменшення працівнику за інтенсивність праці за вересень 2019 року установою для перевірки не надано. Також п. 2 ч. 2 Порядку погодження встановлення стимулюючих виплат надання матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, виплати грошової допомоги і преміювання керівників територіальних органів Держгеокадастру та їх заступників, затвердженого наказом Держгеокадастру від 17.12.2018 №233 передбачено, що у разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи надбавка скасовується або її розмір зменшується. Проте, відповідних документів щодо несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи працівника установою для перевірки не надано.

Не погоджуючись із висновками Акту інспекційного відвідування позивачем подані зауваження до нього від 20.11.2019 №32-8-0.1-6143/2-19, однак листом від 22.11.2019 №08/03.4-05/10093 відповідач повідомив, що опис виявленого порушення, викладеного в Акті, є обгрунтованим.

Розглянувши матеріали інспекційного відвідування, на підставі обставин, зазначених в акті інспекційного відвідування, 25 листопада 2019 року інспектором праці складений припис про усунення порушення виявлених порушень №ЗП3518/563/АВ/П, яким позивача зобов`язано до 31 грудня 2019 року усунути, виявлені під час інспекційного відвідування порушення та надати письмове підтвердження його виконання до відповідача.

Не погоджуючись із прийнятим відповідачем приписом, 05 грудня 2019 року ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області подано скаргу на нього (вх. №17679-08), однак листом від 13.12.2019 №08/03.4-06/10865 відповідач повідомив про залишення вказаної скарги без розгляду, у зв`язку із не дотриманням 10-денного строку для оскарження припису інспектора праці.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пункту 7 цього положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Статтею 1 Закону України від 05.04.2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (надалі - Закон №877-V) визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За нормами статті 2 Закону № 877-V дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до абзаців 4, 5 статті 2 Закону №877-V, заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині 4 цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону №877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону №877-V.

Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон № 877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.

Статтею 6 Закону № 877-V визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Крім того, у абзаці 5 частини 1 статті 6 Закону № 877-V зазначено, що у такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Отже, вищевказані норми чинного законодавства, містять вказівку на те, що у випадку коли перевірка проводиться за зверненням особи, проведення такої перевірки повинно бути погоджене центральним органом виконавчої влади.

Тобто, норми частини 1 статті 6 Закону №877-V, які визначають підстави для проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю), підлягали застосуванню до спірних правовідносин, про що вірно зазначено судом першої інстанції.

В той же час відповідачем не надано суду доказів погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки, з огляду на підставу проведення такої перевірки, що відповідно до приписів статті 6 Закону №877-V є передумовою здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Таким чином як вірно зазначив суд першої інстанції ГУ Держпраці у Запорізькій області, не було дотримано вищевказаних положень статті 6 Закону №877-V при вирішенні питання про проведення інспекційного відвідування ГУ Дергеокадастру у Запорізькій області, що прямо вказує на безпідставність проведеного заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю - визначено Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 прийнятого відповідно до Конвенцій міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості і торгівлі, ратифікованої Законом України від 08.09.2004 №1985-IV та №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 08.09.2004 року№1986 IV, частини першої статті 259 Кодексу законів про працю України (далі - Порядок №823).

Пунктом 2 Порядку №823, визначено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів. Заходи контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються інспекторами праці виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, дотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) у формі, визначеній абзацом першим цього пункту.

За змістом пункту 3 Порядку №823, інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад, посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю.

Підпунктом 1 пункту 5 Порядку №823, визначено, що підставою для здійснення інспекційних відвідувань, є звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю.

Про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі (пункт 8 Порядку №823).

Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення. На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису (пункт 9 Порядку №823).

Тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів. Перебіг строку для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування починається з дня, наступного за днем надання об`єктом відвідування документів і пояснень, необхідних для їх проведення (пункт 10 Порядку №823).

Відповідно до приписів пункту 16 Порядку №823, за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці (пункт 17 Порядку №823).

При цьому, відповідно до пункту 18 Порядку №823, якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

За змістом пункту 20 Порядку №823, припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування (пункт 21 Порядку №823).

Відповідно до пункту 22 Порядку №823 стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного в ньому строку виконання. Якщо об`єкт відвідування не надав відповіді або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту виконання припису, проводиться інспекційне відвідування з підстави, наведеної у підпункті 8 пункту 5 цього Порядку.

При цьому, пунктом 24 Порядку №823 визначено, що у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Порядком №823 чітко визначено процедуру проведення інспекційного відвідування та інших заходів державного контролю та нагляду за додержанням законодавства про працю.

Як вірно зазначив суд першої інстанції законодавчі приписи Порядку №823, є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають, при цьому не дотримання таких посадовими особами управління Держпраці, як суб`єктом владних повноважень, нівелює сам процес проведення перевірки.

Відповідно до Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування позивача Управління Держпраці у Запорізькій області за наявності на те підстав мало б винести відповідний припис не пізніше наступного робочого дня після розгляду зауважень об`єкта відвідування.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідачем акт інспекційного відвідування складено та підписано 15.11.2019.

20.11.2019 позивачем до ГУ Держпраці подано зауваження до акту інспекційного відвідування та 20.11.2019 посадовою особою відповідача накладено резолюцію. Відповідь на вказані зауваження була надана 22.11.2019 року, оскільки 23 та 24 листопада 2019 року були неробочими днями, оскаржуваний припис складено 25.11.2019, тобто наступного робочого дня після розгляду зауважень,

Таким чином припис прийнято без порушення встановленого Порядком № 823 строку, в зв`язку з чим висновки суду першої інстанції в частині порушення строку прийняття припису є помилковими.

В обґрунтування виявленого порушення відповідачем зазначається, що відповідно до листа від 26.09.2019 № 22-28-0.15-7928/2-19 Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру 3 працівникам погоджено встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року в межах економії фонду оплати праці. На підставі зазначеного листа позивачем було видано наказ від 16.10.2019 № 759 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року». Однак, ОСОБА_1 зазначену надбавку в вищезазначеному наказі не встановлено. Відповідних документів щодо скасування або зменшення працівнику надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 установою для перевірки не надано. Також п. 2 ч. 2 Порядку погодження встановлення стимулюючих виплат, надання матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, виплати грошової допомоги і преміювання керівників територіальних органів Держгеокадастру та їх заступників, затвердженого наказом Держгеокадастру від 17.12.2018 № 233, передбачено, що у разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи надбавка скасовується або її розмір зменшується. Проте, відповідних документів щодо несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи працівника установою для перевірки не надано.

Постановою КМУ від 18.01.2017 № 15 затверджено «Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям» (далі Положення № 15), яке визначає механізм застосування стимулюючих виплат державним службовцям з метою посилення мотивації працівників державних органів до високопрофесійної, результативної та високоякісної роботи.

Відповідно до пунктів 2, 3 Положення № 15 керівники державної служби в державному органі мають право встановлювати державним службовцям у межах економії фонду оплати праці додаткові стимулюючі виплати. До додаткових стимулюючих виплат державним службовцям належать надбавки: 1) за інтенсивність праці; 2) за виконання особливо важливої роботи.

Виходячи зі змісту вказаних правових норм суд першої інстанції вірно зазначив що премія та надбавка за інтенсивність праці за своїм змістом є засобом заохочення працівника та не є обов`язковими платежами, хоча і входять у структуру заробітної плати. Премія та надбавка виплачуються в залежності від особистого внеску службовця в загальний результат роботи державного органу, а встановлення їх розміру є виключною компетенцією відповідних органів.

З аналізу п. 9 Положення № 15, яким передбачено, що у разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи надбавки скасовуються або їх розмір зменшується, вбачається, що скасування або зменшення надбавки можливе лише за умови її встановлення.

Таким чином оскільки ОСОБА_1 премія за вересень 2019 року не була встановлена, тому і відсутні підстави вважати про її протиправну невиплату в цьому місяці, що фактично спростовує факт виявлених відповідачем порушень, що зафіксовані в акті перевірки.

Таким чином, помилковість висновків суду першої інстанції щодо порушення строку прийняття оскарженого припису не впливає на зміст інших порушень, які були допущені відповідачем під час проведення перевірки та не спростовує факту відсутності виявленого під час перевірки порушення, а тому не впливають на зміст судового рішення.

Що стосується доводів апеляційної скарги на допуск позивачем посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки, то колегія суддів апеляційного суду зазначає, що незалежно від прийнятого суб`єктом господарювання рішення з питань допуску до перевірки, оскаржуючи у подальшому до суду прийняті за її результатами рішення, суб`єкт господарювання не позбавлений права посилатись на порушення уповноваженим органом вимог законодавства щодо призначення і проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність оскаржуваних рішень. При цьому, таким підставам адміністративного позову, за умови їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками перевірки, - переходити до з`ясування обставин з приводу наявності чи відсутності виявлених під час перевірки порушень законодавства.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Запорізькій області залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

В повному обсязі постанова складена 15 липня 2020 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова