Справа № 280/1565/20
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2020-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

13 липня 2020 року м. Дніпросправа № 280/1565/20

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чумак С.Ю., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 25.05.2020 у справі №280/1565/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕМ" до Головного управління ДПС у Запорізькій області (відповідач-1) , Державної податкової служби України (відповідач-2) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 25 травня 2020 року адміністративний позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач-1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, яка підлягає залишенню без руху за наступними підставами.

Вивченням апеляційної скарги встановлено, що апелянтом в порушення вимог пункту 1 частини 5 статті 296 КАС України не додано документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

При цьому, у п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН від 02.03.2020 за №№ 1471219/395661625, 1471208/395661625, 1471221/39561625, 1471224/39561625, від 28.02.2020 за №№ 1470177/39561625, 1470175/395661625, 1470166/39561625, 1470161/39561625, 1470164/39561625, 1470172/39561625, від 03.03.2020 № 1473057/395661625 та зобов`язання зареєструвати такі накладні, що свідчить про подання юридичною особою позову з одинадцятьма вимогами немайнового характеру.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.

Отже, за одну вимогу немайнового характеру ставка судового збору складає 2102 грн, а 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 31530 грн (15*2102=31530).

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи те, що позивачем подано позов з одинадцятьма вимогами немайнового характеру, то розмір судового збору, який підлягав сплаті складав 23122 грн. (11*2102=23122).

Отже, оскільки при поданні адміністративного позову сплаті підлягала сума судового збору в розмірі 23122 грн, то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 31530 грн (23122*150%=34683, що є більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004004

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта:

· ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8),

· реєстраційний номер облікової картки платника податків для фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);

Cудовий збір, за позовом ___________ (ПІБ особи чи назва установи, організації, яка подає апеляційну скаргу), __________ (Дата оскарження справи) по справі_______, Третій апеляційний адміністративний суд.

Крім цього, відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

За приписами частини 4 статті 55 КАС України Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

02.06.2016 за № 1401-VIII Верховною Радою України було прийнято зміни до Конституції України, відповідно до яких розділ XV «Перехідні положення» Основного Закону України було доповнено пунктом 11, який передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року (абзац перший пункту). Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року (абзац другий пункту). 30 вересня 2016 року зміни набули чинності.

Отже, представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах з 1 січня 2020 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Відповідно до ч. 4 ст. 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Апеляційна скарга від імені Головного управління ДПС у Запорізькій області підписана головним державним інспектором відділу супроводження судових спорів за результатами адміністрування ПДВ управління правового забезпечення ГУ ДПС у Запорізькій області Довбишенко М.М.

Разом з тим, до апеляційної скарги не було надано документу, що Довбишенко М.М. має статус адвоката. Відсутні відомості про такий статус зазначеної особи й у Єдиному реєстрі адвокатів. Одночасно до апеляційної скарги не було надано й документів, які підтверджують, що Довбишенко М.М. може здійснювати самопредставництво апелянта як суб`єкта владних повноважень.

В апеляційній скарзі Довбишенко М.М. вказує, що відомості про керівника юридичної особи та уповноважених осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. На думку апелянта, ця інформація є загальнодоступною і апеляційний суд не позбавлений права перевірити відомості щодо наявності у особи, яка підписала клопотання, відповідних повноважень у реєстрі.

З цього приводу суд наголошує, що частиною восьмою статті 59 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Отже, в даному випадку представник зобов`язаний надати суду довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження на підписання апеляційної скарги від імені Головного управління ДПС у Запорізькій області, оскільки в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання апеляційної скарги.

Крім того, пунктом 1 частини першої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України передбачені наслідки відсутності належних повноважень у особи, яка підписала апеляційну скаргу.

Суд має право перевірити ті чи інші відомості щодо юридичної особи. Проте таке право суду не звільняє особу, що звертається до суду із заявами, скаргами та ін. від обов`язку надати суду довіреність або інший документ, що посвідчує її повноваження.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України (в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VII) до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Між тим, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)" від 29.03.2020 № 3275 (опублікований 02.04.2020) (далі - Закон № 3275) внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема Розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено новим пунктом 3, за змістом якого під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

З огляду на викладене вище, суд зобов`язує апелянта не пізніше 10-денного строку з дня закінчення каратнтину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме надати суду:

- оригінал документу про сплату судового збору;

- відповідний документ про підтвердження повноважень головного державного інспектора відділу супроводження судових спорів за результатами адміністрування ПДВ управління правового забезпечення ГУ ДПС у Запорізькій області Довбишенко М.М на підписання апеляційної скарги від імені Головного управління ДПС у Запорізькій області.

На підставі викладеного, керуючись ст.169, 296, 298, 325, 328, суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 25.05.2020 у справі №280/1565/20 залишити без руху та надати строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги, не пізніше десяти днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає чинності з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю. Чумак