Справа № 813/7874/14
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про витребування доказів

20 липня 2020 р. Справа № 813/7874/14
Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Грень Н.М.,

судді Кравціва О.Р.,

судді Кухар Н.А.,

за участю:

секретаря судового засідання Редкевич О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про витребування доказів в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про скасування наказу про звільнення, поновлення на публічній службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Офісу Генерального прокурора, в якому позивач з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просить суд:

- скасувати наказ Генерального прокурора України № 2501-ц від 23 жовтня 2014 року про звільнення ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) з посади начальника управління захисту прав і свобод громадян та інтересів держави Головного управління захисту прав і свобод громадян, інтересів держави, нагляду за додержанням законів спецпідрозділами та іншими органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю і корупцією Генеральної прокуратури України;

- поновити ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) на посаді начальника управління захисту прав і свобод громадян та інтересів держави Головного управління захисту прав і свобод громадян, інтересів держави, нагляду за додержанням законів спецпідрозділами та іншими органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю і корупцією Генеральної прокуратури України;

- стягнути з Офісу Генерального прокурора (01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ідентифікаційний код 00034051), як правонаступника Генеральної прокуратури України, на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 24 жовтня 2014 року і до моменту фактичного поновлення на публічній службі;

- Зобов`язати Офіс Генерального прокурора (01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ідентифікаційний код 00034051), як правонаступника Генеральної прокуратури України, проінформувати Міністерство юстиції України (01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13, ідентифікаційний код 00015622) про відкликання відомостей про застосування до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) заборони, передбаченої ч. З ст. 1 Закону України «Про очищення влади».

20.07.2020 за вх. № 35763 до суду надійшло клопотання позивача про витребування додаткових доказів. В обґрунтування клопотання зазначено, що однією із позовних вимог є стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Таким нормативно-правовим актом є постанова Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 "Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати" (далі Порядок № 100). Відповідно до п. 2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи. Відповідно до п. 8 розділу 4 Порядку № 100, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. При цьому, згідно з пунктом 10 Порядку № 100 у випадках підвищення тарифних ставок і посадових окладів на підприємстві, в установі, організації відповідно до актів законодавства, а також за рішеннями, передбаченими в колективних договорах (угодах), як у розрахунковому періоді, так і в періоді, протягом якого за працівником зберігається середній заробіток, заробітна плата, включаючи премії та інші виплати, що враховуються при обчисленні середньої заробітної плати, за проміжок часу до підвищення коригуються на коефіцієнт їх підвищення. На госпрозрахункових підприємствах і в організаціях коригування заробітної плати та інших виплат провадиться з урахуванням їх фінансових можливостей. Позивач зазначає, що середній заробіток за час вимушеного прогулу необхідно обчислювати із врахуванням даних про розмір середнього заробітку на момент звільнення та підвищених тарифних ставок і посадових окладів шляхом коригування на коефіцієнт їх підвищення.

Позивачем було подано заяву від 27.03.2020 до Офісу Генерального прокурора з проханням видати довідку про середню заробітну плату, яка обчислена виходячи з виплати за останні два календарні місяці роботи та зазначити інформацію про збільшення розміру заробітної плати по посаді починаючи з дня звільнення і до моменту видачі довідки. Згідно наданої довідки Офісом Генерального прокурора №21- 630зп від 14.04.2020 встановлено, що на момент звільнення сума середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 складала 830,45 грн. Також в даній довідці зазначено, що посадовий оклад ОСОБА_1 було збільшено з 01.12.2015 року - у 1,25 рази (Постанова Кабінету Міністрів України від 09.12.2015 року №1013 Про упорядкування структури заробітної плати, особливості проведення індексації та внесення змін до деяких нормативно-правових актів) та з 06.09.2017 року (Постанова Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №657 Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури) - у 2,25 рази. Таким чином, середньоденний заробіток ОСОБА_1 становить: з 23.10.2014 по 30.11.2015 - 830,45 грн; з 01.12.2015 по 05.09.2017 - 1038,06 грн; з 06.09.2017 по 15.01.2020 - 2335,64 грн. Водночас, позивач зазначає, що Офіс Генерального прокурора не надав інформацію про середньоденну заробітну плату працівників Офісу Генерального прокурора починаючи з 16.01.2020. Ненадання такої інформації мотивовано тим, що згідно абз. З п. З розділу II Прикінцевих і перехідних положень Закону України від 19.09.2019 року №113-ІХ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури передбачено, що за прокурорами Генеральної прокуратури України зберігається відповідний правових статус, який вони мали до набрання чинності цим Законом, при реалізації функцій прокуратури до дня їх звільнення або переведення до Офісу Генерального прокурора. На зазначений період оплата праці працівників Генеральної прокуратури України здійснюється відповідно до постанови Кабінету Міністрів України, яка встановлює оплату праці працівників прокуратури (постанова КМУ від 31.05.2012 №505 Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури).

Позивач вказує, що оскільки станом на 02.01.2020 Генеральна Прокуратура України припинила свою діяльність і як такого органу вже не існує, то на думку позивача, регулювання оплати праці (починаючи з 16.01.2020 року) за час вимушеного прогулу має бути аналогічне як і у працівників Офісу генерального прокурора, за посадовим окладом відповідної посади.

Позаяк, на даний час, відсутні відомості про середньоденну заробітну плату ОСОБА_1 на посаді начальника управління захисту прав і свобод громадян та інтересів держави Головного управління захисту прав і свобод громадян, інтересів держави, нагляду за додержанням законів спецпідрозділами та іншими органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю і корупцією чи аналогічною посадою у Офісі Генерального прокурора за періоди з 16.01.2020 по 25.03.2020 та з 26.03.2020 по даний час, позивач просить суд витребувати таку у Офісу генерального прокурора.

Судом поставлено на обговорення клопотання про витребування додаткових доказів.

Сторони у судове засідання не прибули. Від позивача до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання без його участі.

При постановленні ухвали суд виходив з наступного.

Згідно з ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У силу ч.ч.1-2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч.3 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно із ч.3 ст.80 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що з метою об`єктивного вирішення спору необхідним є витребування додаткових доказів у справі.

Керуючись ст.ст. 77, 80, 248, 256 КАС України, суд, -

у х в а л и в :

клопотання позивача про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від Офісу Генерального прокурора інформацію про середньоденну заробітну плату ОСОБА_1 на посаді начальника управління захисту прав і свобод громадян та інтересів держави Головного управління захисту прав і свобод громадян, інтересів держави, нагляду за додержанням законів спецпідрозділами та іншими органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю і корупцією чи аналогічною посадою у Офісі Генерального прокурора (начальник управління у складі департаменту) за періоди 16.01.2020 року по 25.03.2020 року та з 26.03.2020 року по даний час з врахуванням посадового окладу, надбавок за вислугу років, інших надбавок та доплат тощо.

Витребувані докази скерувати на адресу суду протягом п`яти днів з дня одержання цієї ухвали.

Відповідно до ч. 6-9 ст. 80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 80 КАС України).

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Суд згідно п. 3 ч. 1 ст. 149 КАС України може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Суд згідно п. 4 ч. 2 ст. 149 КАС України може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Грень Н.М.

Суддя Кравців О.Р.

Суддя Кухар Н.А.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 24.07.2020.