Справа № 640/21401/18
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 липня 2020 року

Київ

справа №640/21401/18

адміністративне провадження №К/9901/23102/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Желєзного І.В., перевіривши матеріали адміністративної справи № 640/21401/18 за позовом Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Чернігівгаз" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет позову, Державна регуляторна служба України, про визнання протиправною та нечинною постанови, зобов`язання вчинити дії, за касаційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 червня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 серпня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Верховного Суду від 19 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 640/21401/18.

14 серпня 2020 року до суду від скаржника надійшло клопотання про зупинення виконання рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 червня 2019 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 серпня 2019 року до закінчення розгляду адміністративної справи у касаційному порядку.

Вирішуючи це клопотання, суд виходить з того, що відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання; держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Згідно зі статтею 370 КАС України та статтею 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами; невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У зв`язку з цим, сподівання та припущення заявника на певні результати касаційного розгляду справи не можуть бути підставою для зупинення виконання судового рішення, що набрало законної сили. Для зупинення виконання судових рішень, яке допускається як винятковий захід, повинні бути поважні причини. Відповідна заява повинна бути мотивована, містити підстави для зупинення виконання судового рішення, підтверджені належними доказами. Заявник повинен навести обґрунтування відповідної вимоги та довести, що захист його прав та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для відновлення порушених прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, або буде неможливим поворот виконання судового рішення у разі, якщо воно буде скасовано.

Заявлене скаржником у цій справі клопотання про зупинення виконання оскаржуваних рішень не відповідає зазначеним вимогам, а тому в його задоволенні слід відмовити.

Крім того, в касаційній скарзі наявне клопотання представника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг стосовно проведення касаційного розгляду адміністративної справи за їх участю.

06 вересня 2020 року від представника Акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Чернігівгаз" до суду надійшло клопотання стосовно проведення касаційного розгляду адміністративної справи за їх участю.

Вирішуючи дані клопотання, касаційний суд виходить з наступного.

Згідно з імперативними вимогами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції у касаційному порядку: переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги; на підставі встановлених фактичних обставин справи лише перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Крім того, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним; вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу; надавати перевагу одних доказів над іншими; збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази; приймати та розглядати вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції; допускати зміну предмета або підстав позову.

Відповідно до статті 340 КАС України суддя-доповідач одноособово в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами, а також вирішує питання стосовно призначення справи до розгляду у судовому засіданні чи у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, зокрема скаржнику подати доповнення до касаційної скарги; іншим учасникам справи подати відзив на касаційну скаргу (у формі, встановленій частинами першою та другою статті 338 КАС України з висловленням позиції стосовно кожної з підстав касаційного оскарження, а саме, неправильного застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права); учасникам справи повідомити суд про обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, а також подати інші свої міркування та заперечення відповідно до частини четвертої статті 340 КАС України.

Вирішуючи заявлені клопотання, Касаційний суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зокрема, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод], захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", № 8273/78).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.

Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (пункт 28, № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Аналогічні позиції підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2018 року у справі № 668/13907/13-ц та від 21 травня 2018 року у справі № 361/3009/16-ц.

Враховуючи викладене, у клопотаннях представників Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Чернігівгаз" про участь у касаційному розгляді справи у судовому засіданні слід відмовити.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 345 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд вважає за необхідне прийняти матеріали цієї справи до провадження та призначити її до касаційного розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Керуючись статтями 248, 340, 345, 355 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань представників Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Чернігівгаз" про забезпечення участі у касаційному розгляді адміністративної справи у судовому засіданні відмовити.

У задоволенні клопотання представника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про зупинення виконання рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 червня 2019 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 серпня 2019 року до закінчення розгляду адміністративної справи у касаційному порядку відмовити.

Закінчити підготовчі дії в адміністративній справі № 640/21401/18.

Призначити розгляд цієї справи у порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 16 липня 2020 року у приміщенні Касаційного адміністративного суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 5.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Желєзний