Справа № 140/10257/20
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 липня 2020 року ЛуцькСправа № 140/10257/20
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Каленюк Ж.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову державного виконавця Надвірнянського районного відділу Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) від 03 грудня 2018 року про відкриття виконавчого провадження ВП №57761760 за виконавчим документом - постановою Любомльського районного суду від 31 серпня 2018 року у справі №163/1632/18.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У контексті наведеного позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги, звернені до конкретного відповідача.

У позовній заяві позивач зазначив відповідачем Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), водночас просить визнати протиправною та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження від 03 грудня 2018 року ВП №57761760, винесену державним виконавцем Надвірнянського районного відділу Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ). Тобто, предмет позову не узгоджується із відповідачем.

Згідно з частиною сьомою статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

В розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України спірна постанова є актом індивідуальної дії.

Однак всупереч вимогам частини сьомої статті 161 КАС України позивач не додав до позовної заяви оригінал або копію оскаржуваної постанови та не клопотав про їх витребування разом із доказами того, що вжив усіх заходів, щоб цю постанову отримати самостійно (доказів надіслання адвокатського запиту до відповідача, датованого 03 березня 2020 року, не надано).

Крім того, згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частини першої, другої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови державного виконавця становить 10 днів з дня її отримання чи ознайомлення із нею.

Спірна постанова державного виконавця у виконавчому провадженні №57761760 винесена 03 грудня 2018 року, при цьому з позовом ОСОБА_1 звернувся до суду 10 липня 2020 року (дата штемпеля поштового відділення на конверті).

У позовній заяві позивач повідомляв, що про наявність виконавчого провадження дізнався випадково через адвоката з реєстру виконавчих проваджень та реєстру боржників.

Проте позивач не вказав конкретної дати, коли йому стало відомо про існування спірної постанови та не надав доказів, які підтверджують факт ознайомлення із спірною постановою, що позбавляє суд можливості перевірити, чи подано позов у строк, установлений статтею 287 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102,00 грн.

Оскільки позивач подав позовну заяву немайнового характеру (заявлено взаємопов`язані позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови про відкриття виконавчого провадження), то позов повинен бути оплачений судовим збором у сумі 840,80 грн.

Однак в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України позивачем до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору чи документів, які підтверджують підстави його звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У прохальній частині позовної заяви позивач просив відстрочити сплату судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення рішення у даній справі.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Як передбачено частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлений виключний перелік умов, за яким позивачу може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору. При цьому саме на позивача покладається обов`язок довести обставини неможливості сплати судового збору.

З врахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 133 КАС України, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте позивач не навів доводів такого клопотання та не долучив жодних доказів на підтвердження важкого майнового стану, який унеможливлює сплату судового збору.

Відповідно до частин другої, четвертої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

До позовної заяви не додано клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, а у тексті позовної заяви не вказано підстави для участі у справі третіх осіб, тобто, як судове рішення у справі може вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки та на чиїй стороні їх слід залучити до участі у даній справі. При цьому позивач зазначив третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог - Волинську митницю Державної фіскальної служби України, водночас, вказавши її правонаступника - Волинську митницю Держмитслужби. Отже, позивачу слід конкретно вказати, яку юридичну особу слід залучити до участі у справі як третю особу.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду нової її редакції, оформленої відповідно до вимог статті 160 КАС України, при цьому узгодити відповідача і предмет позову, подати до суду докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, докази, які підтверджують дату отримання позивачем спірної постанови чи докази, з яких слідує, що позивач дізнався про її наявність. Також необхідно врахувати наведені вище вимоги щодо участі у справі третіх осіб; сплатити судовий збір у сумі 840,80 грн та надати суду оригінал платіжного документа або подати відповідне клопотання з наданням доказів на підтвердження важкого майнового стану, який унеможливлює сплату судового збору, відповідно до вимог статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Перерахування судового збору необхідно здійснювати за платіжними реквізитами Волинського окружного адміністративного суду, зазначеними на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу слід врахувати вимоги частини першої статті 161 КАС України стосовно надання нової редакції позовної заяви відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Ж.В. Каленюк