Справа № 400/4338/19
Суддя: Кравченко К.В.
Дата ухвалення: 2020-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
______________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

16 липня 2020 р.м.ОдесаСправа № 400/4338/19

Категорія: Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кравченка К.В.,

суддів: Вербицької Н.В., Ступакової І.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про роз`яснення постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17 червня 2020 року у справі за позовом Приватного підприємства "Шанс-Н" до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови та наказу,-

В С Т А Н О В И Л А :

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17 червня 2020 року апеляційну скаргу приватного підприємства «Шанс-Н» - задоволено.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2020 року - скасовано.

Прийнято по справі нову постанову, якою позовні вимоги приватного підприємства «Шанс-Н» - задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №38-910/22.02-12 від 21 листопада 2019 року.

Визнано протиправним та скасовано Наказ Управління ДАБК Миколаївської міської ради від 26 листопада 2019 року №519 про скасування повідомлення про початок будівельних робіт від 18 жовтня 2019 року за №МК57 щодо об`єкту «Нове будівництво складської будівлі та будівлі охорони для потреб обслуговування майнового комплексу» за адресою: м. Миколаїв, вул. Будівельників, 14/2.

30.06.2020 року на адресу суду апеляційної інстанції надійшла заява представника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про роз`яснення постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17 червня 2020 року в частині відновлення реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 18 жовтня 2019 року за №МК57 щодо об`єкту «Нове будівництво складської будівлі та будівлі охорони для потреб обслуговування майнового комплексу» за адресою: м. Миколаїв, вул. Будівельників,14/2.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що заява про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 14 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена нечіткістю судового акту за змістом, тобто коли певний судовий акт є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких ухвалений такий акт, так і для тих осіб, котрі будуть здійснювати виконання цього судового акту.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення та постановлення додаткового рішення цим же судом.

Зі змісту наведених положень КАС України вбачається, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена нечіткістю його змісту, якщо воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, хто буде здійснювати його виконання.

Крім того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Проте, як вбачається з поданої заявником заяви таких критеріїв незрозумілості та неясності постанови не наведено, а також не зазначено, які варіанти тлумачення резолютивної частини цієї ухвали на його думку мають місце.

У п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20 травня 2013 року «Про судове рішення» в адміністративній справі вказано, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Аналогічної правової позиції дотримується і Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду. Так, в ухвалі від 23 січня 2019 року у справі № 826/878/17 останнім зазначено, що рішення може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Таким чином, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Верховний Суду України в своїй ухвалі від 13.07.2016 справа № 21-452іп16 зазначив, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Водночас, підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Таким чином, проаналізувавши Постанову П ятого апеляційного адміністративного суду від 17 червня 2020 року, судова колегія дійшла висновку, що вона не містить неточностей чи розбіжностей, що могли б стати перешкодою для її виконання.

Колегія суддів вважає, що постанова П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17 червня 2020 року є зрозумілою і додаткового роз`яснення не потребує.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції не знаходить підстав для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення.

Керуючись ст.ст.254, 311, 325, 328 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

У задоволенні заяви представника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про роз`яснення постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17 червня 2020 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Кравченко К.В.
Судді Вербицька Н. В. Ступакова І.Г.