Справа № 160/3798/20
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2020 року Справа № 160/3798/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Б.М.У." до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
07 квітня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ТОВ "Б.М.У." до ДПС України, ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
В обґрунтування позовних вимог Товариство посилається на протиправність, незаконність оскаржуваного рішення, оскільки контролюючий орган приймаючи останнє порушив норми чинного законодавства, при цьому обмежившись лише формальною відміткою про, нібито, наявність в органах державної фіскальної служби податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій. ДПС України не зазначило, які саме обставини, з наданої позивачем інформації, є недостовірними, та які саме операції позивача с ризиковими, тобто конкретні підстави для неврахування таблиці платника податків, а невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 261 КАС України відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
ГУ ДПС у Дніпропетровській області та ДПС України, у строк, встановлений судом, відзив на позовну заяву наданий не був.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2020 року зазначена вище справа розподілена та 08.04.2020 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою суду від 13.04.2020 р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України - в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовну заяву слід задовольнити частково з огляду на таке.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що основним видом діяльності ТОВ «Б.М.У» є надання послуг перевезення вантажів вантажними автотранспортними засобами. Протягом 2018-2019 року підприємством позивача було придбано та отримано у користування на умовах оренди або фінансового лізингу 16 вантажних автомобілів типу «сідловий тягач» та напівпричепів до них. Автомобільний транспорт призначений для перевезення зернових культур, насіння соняшнику, шроту соняшникового та інших товарів господарського значення. По всіх автомобілях та причепах подано інформацію до податкової служби за формою 20-ОПП.
Зберігання автомобілів знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл, Софіївський район, с. Райполе, вул. Садова, 1А, відповідно до договору оренди приміщення №139 від 01.11.2019 року, загальною площею 493, кВ. м, Ремонт та технічне обслуговування автотранспорту проводиться також в даному приміщенні працівниками ТОВ «Б.М.У.», в штаті підприємства числяться три слюсаря -ремонтника по ремонту автомобілів.
За основними видами діяльності позивачем укладено наступні договори:
- договір К0051 ОТ про надання послуг по перевезенню вантажів автомобільним транспортом від 01.08.2019 року, укладений з ТОВ «Кернел - Трейд»;
- договір перевезення №2008/2019 від 20.08.2019 року, укладений з ТОВ «Вертикаль»;
- договір перевезення вантажів №02/12/19 від 02.12.2019 року, укладений з ТОВ «Черкасихліб ЛТД»;
- договір перевезення вантажів №7 від 11.01.2020 року, укладений з ТОВ «ОВ-Комплект»;
- договір перевезення вантажів №5 від 09.01.2020р., укладений з ТОВ «Маслодар»; а також з іншими контрагентами.
Починаючи з січня 2019 року, валовий дохід за місяць від надання послуг перевезення становить в середньому 1 200 000,00 гривень включаючи ПДВ.
Для забезпечення здійснення основних видів діяльності позивачем укладено наступні договори на придбання запасних частин, паливно - мастильних матеріалів тощо:
- договір про надання послуг з технічного обслуговування та ремонту автотранспорту №03/01-19 від 03.01.2019 року, укладений з ТОВ «Автомак»;
- договір поставки товару №004678-19 від 12.02.2019 року, укладений з ТОВ ТПК «Омега -Автопоставка»;
- договір № 314624-04/2019 від 14.02.2019 року, укладений з ТОВ «Автодистрибюшн КАРГО ПАРТС»;
- договір №20 від 02.01.2019 року, укладений з ТОВ «Кривбасоптіма» (паливно - мастильні матеріали);
- договір №1194 від 15.11.2019 року, укладений з ФОП ОСОБА_1 (паливно - мастильні матеріали);
- договір №1189 від 15.11.2019 року, укладений з ФОП ОСОБА_1 (паливно - мастильні матеріали).
Позивач не має складу для зберігання ПММ та не є платником акцизного податку, заправляння автотранспорту проводиться безпосередньо на АЗК по талонам та паливним картам.
Всі водії працюють на підприємстві за основним місцем роботи, мають відповідну категорію на керування транспортними засобами, зазначену в посвідченнях водіїв.
Як убачається із матеріалів справи, 24.03.2020р. ТОВ «Б.М.У.» було направлено до Єдиного реєстру податкових накладних (ЄРПН) таблицю даних платника податку на додану вартість.
Вказана таблиця даних доставлена до районного рівня 484 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, Криворізьке південне управління, Криворізька південна ДПІ (Металургійний район, м. Кривий Ріг), 24.03.2020р., що підтверджується квитанцією № 2. Документ прийнято.
Відповідно до таблиці даних, позивачем було зазначено:
- код згідно з КВЕД: 49.41 (вантажний автомобільний транспорт);
- код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором продукції та послуг товарів/послуг (постачання/надання): 49.41 (вантажний автомобільний транспорт).
Додатково до таблиці даних позивачем було подано пояснення вих. № 15 від 01.03.2020р., в яких зазначено, що основні види діяльності підприємства: вантажний автомобільний транспорт; оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин. Платник ПДВ: 01.04.2015р. Чисельність працівників: 32 особи. Основні фонди (тис. грн): станом на 31.12.2019 року - 14 283,1 тис. грн. Запаси - 1 322,1 тис. грн. Статутний фонд -151 000,00 грн.
Комісією ДПС України з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято рішення № 1503417/39562681 від 30.03.2020р. про неврахування таблиці даних платника податку, з підстав наявності в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій.
Вважаючи такі дії відповідача протиправними та такими, що не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить із наступного.
Пунктом 187.1 статті187 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі - Податковий кодекс України) передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).
Згідно з положеннями підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
Відповідно до цієї норми та підпункту 56.23.2 пункту 56.23 статті 56 Податкового кодексу України Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 11.12.2019 року №1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", яка набрала чинності 01.02.2020 року та якою затверджено:
Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок зупинення реєстрації податкової накладної);
Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок розгляду скарги).
Пунктом 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної визначені ознаки податкових накладних/розрахунків коригування, яким вони повинні відповідати для безумовної їх реєстрації.
Відповідно до пунктів 4, 5 вказаного Порядку у разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Згідно з п.п.6, 7, 10, 11 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Відповідно до п.п.12-17 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).
У таблиці даних платника податку зазначаються:
види економічної діяльності відповідно до КВЕД;
коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України;
коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.
Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.
Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (додаток 6).
У рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.
Як вже зазначалось вище, 24.03.2020р. ТОВ «Б.М.У.» було направлено до Єдиного реєстру податкових накладних (ЄРПН) таблицю даних платника податку на додану вартість.
Вказана таблиця даних доставлена до районного рівня 484 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, Криворізьке південне управління, Криворізька південна ДПІ (Металургійний район, м. Кривий Ріг), 24.03.2020р., що підтверджується квитанцією № 2. Документ прийнято.
Суд зазначає, що відповідачем зазначено наступні причини неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість:
- наявність в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій.
Як вбачається з матеріалів справи, Відповідно до таблиці даних, позивачем було зазначено:
- код згідно з КВЕД: 49.41 (вантажний автомобільний транспорт);
- код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором продукції та послуг товарів/послуг (постачання/надання): 49.41 (вантажний автомобільний транспорт).
Додатково до таблиці даних позивачем було подано пояснення вих. № 15 від 01.03.2020р., в яких зазначено, що основні види діяльності підприємства: вантажний автомобільний транспорт; оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин. Платник ПДВ: 01.04.2015р. Чисельність працівників: 32 особи. Основні фонди (тис. грн): станом на 31.12.2019 року - 14 283,1 тис. грн. Запаси - 1 322,1 тис. грн. Статутний фонд -151 000,00 грн.
Слід зазначити, що форма рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість визначена Порядком (додаток 6 до вказаного Порядку).
Форма такого рішення передбачає, що в разі неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість мають бути зазначені конкретні причини прийняття такого рішення, однак при прийнятті рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 1503417/39562681 від 30.03.2020 року, яка була 24.03.2020 року направлена ТОВ «Б.М.У.», податковим органом такі конкретні причини вказані не були.
В оскаржуваному рішенні контролюючим органом не обґрунтовано, відсутність якої саме інформації позбавило можливості врахувати дані таблиці, чому документи платника не є достатніми для прийняття комісією ДПС рішення про врахування таблиці, які документи платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо врахування таблиці.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Індивідуальні ж акти можуть бути оскаржені лише особами, безпосередні права, свободи чи охоронювані законом інтереси яких такими актами порушені.
Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного суду України від 28 лютого 2017 року у справі № 21-3829а16.
Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Оскільки рішення суб`єкта владних повноважень не містять чіткої підстави їх прийняття, це свідчить про його необґрунтованість, а тому вказане рішення підлягає скасуванню судом.
Відповідно до п.22 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.
Частиною 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зі змісту вказаної норми, можна зробити висновок, що при розгляді справи, суд обмежений предметом та обсягом заявлених позовних вимог та не може застосовувати інший спосіб захисту ніж той, що зазначив позивач у позовній заяві. Водночас, суд може вийти за межі правового обґрунтування, зазначеного у позовній заяві, якщо вбачає порушення інших приписів ніж ті, про які йдеться у позовній заяві.
У зв`язку з вищевикладеним, відповідно до ч. 2 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за потрібне вийти за межі позовних вимог, оскільки це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів позивача.
З огляду на встановлені у справі обставини, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на вищевикладене та приписи ч.2 ст.2 КАС України, суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржуване рішення, діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 4204 грн., що документально платіжним дорученням № 661 від 02.04.2020 року.
Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 2102 грн. підлягає стягненню з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та у сумі 2102 грн. з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 242-243, 245-246, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Б.М.У." до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії- задовольнити частково.
В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С. В. Прудник