Справа № 260/928/19
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2020-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

03 липня 2020 року м. Ужгород№ 260/928/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Петрус К.І.,

за участю:

позивача: Воловецька селищна рада Закарпатської області представник - Галабурда І.І.

відповідача: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Воловецької селищної ради Закарпатської області до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошено вступну та резолютивну частину Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 13 липня 2020 року.

Воловецька селищна рада звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови.

Ухвалою суду від 06 серпня 2019 року замінено неналежного відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області на належного відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 06 червня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Романець Л.В. винесено постанову № 08/1007-11/621 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, якою Воловецьку селищну раду визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 710 770,00 грн. Позивач вважає, відповідачем порушено порядок притягнення суб`єкта містобудування до відповідальності у сфері містобудування, тому накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності є неправомірним, що є підставою для скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 08/1007-11 від 06 червня 2019 року в розмірі 710770,00 грн.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв`язку з тим, що в ході проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті "Будівництво утримуючої стінки по вул. Лісорубів в смт. Воловець" встановлено порушення ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт". Відповідач зазначає, що позапланову перевірку проведено у відповідності до вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 533 та Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлений про дату, час та місце його проведення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторони, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено, що Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області у період з 06 травня 2019 року по 20 травня 2019 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті "Будівництво утримуючої стінки по вул. Лісорубів в смт. Воловець", за адресою: Закарпатська область, Воловецький район, смт. Воловець, вул. Лісорубів.

За результатами перевірки 20 травня 2019 року складено Акт № 74/1007.

Перевіркою встановлено, що Воловецькою селищною радою будівельні роботи на об`єкті будівництва під назвою "Будівництво утримуючої стінки по вул. Лісорубів в смт. Воловець" розпочаті до отримання дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками. Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів міститься інформація про дозвіл на вказаний вище об`єкт, на виконання будівельних робіт, який зареєстрований за № ЗК84, в січні місяці 2019 року. Відповідно до наданої виконавчої документації по виконанню будівельних робіт з "Будівництва утримуючої стінки по вул. Лісорубів в смт. Воловець", зокрема загального журналу ведення будівельних робіт, виданого Буковецькою філією ТОВ "Свалява-Міськбуд", встановлено, що будівельні роботи виконувались в період з 02.11.2018 року по 30.12.2018 року, чим порушено п. 3 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт".

20 травня 2019 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена п. 3 ч.2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до вказаного протоколу встановлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 06 червня 2019 року о 10:30 год. у приміщенні Управління ДАБІ у Закарпатській області.

За результатами розгляду матеріалів справи 06 червня 2019 року була винесена постанова № 08/1007-11/621 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою Воловецьку селищну раду визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 710770,00 грн.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону № 3038 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У відповідності до ч. 2 ст. 41 Закону № 3038 орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 533 (далі - Порядок № 533, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 2 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У відповідності до п. 7 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з пп. 2 п. 11 Порядку № 533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до п.16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У відповідності до п. 17 Порядку № 533 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п. 18 Порядку № 533 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п. 20 Порядку № 533 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушен Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Згідно з п. 21 Порядку № 533 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до п. 9 Порядку № 244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Відповідно до п. 13 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком (п. 14 Порядку № 244).

Відповідно до п. 16 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з п. 17 Порядку № 244 справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

З наведеного випливає, що належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є суб`єкт містобудування, якому така інформація надійшла не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

В той же час, з аналізу наведених положень Порядку № 244 також вбачається, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за відсутності суб`єкта містобудування можливий виключно у випадку своєчасного повідомлення останнього про розгляд справи.

Згідно з п. 20 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

З аналізу наведеного можна дійти висновку, що в разі встановлення відповідачем під час підготовки справи до розгляду, відсутності факту сповіщення суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи, то подальший розгляд питання про притягнення до відповідальності по суті, є протиправним.

Протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 травня 2019 року визначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 06 червня 2019 року у приміщенні Управління ДАБІ у Закарпатській області.

Водночас, зі вказаного протоколу не вбачається, що позивач був ознайомлений з ним. У тексті протоколу вказано, що він складений у присутності Воловецького селищного голови, проте в протоколі відсутній його підпис.

Крім того, як вбачається із акту перевірки від 20 травня 2019 року № 74/1000, складено за результатами позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства, він не містить підпис селищного голови - Попелич М.А., хоча він зазначений серед осіб, які брали участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю).

В той же час, суд зазначає, шо особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо. Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом 30 січня 2020 року у справі №308/12552/16-а.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На переконання суду, недотримання відповідачем процесуальних вимог Порядку № 244 нівелює право особи, яка притягається до відповідальності, на захист її прав та інтересів та зумовлює незаконність рішення органу, прийнятого за результатами розгляду справи про правопорушення.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень було порушено порядок та процедуру проведення позапланової перевірки та не забезпечено право позивача на участь у процесі прийняття рішень щодо нього, а саме щодо винесення постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 06 червня 2019 року № 08-1007-11/621.

Також суд зазначає, що рішенням Воловецького районного суду Закарпатської області від 31 липня 2019 року постанову №58/1007 по справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.06.2019 року про притягнення ОСОБА_1 (Воловецького селищного голови ) до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП -скасовано, справу про адміністративне правопорушення- закрито.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08 жовтня 2019 року залишено без змін рішення Воловецького районного суду Закарпатської області від 31 липня 2019 року.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що позапланову перевірку було проведено з суттєвими порушеннями основних засад архітектурно-будівельного контролю.

У відповідності до ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи вищевикладене у сукупності та зважаючи на те, що відповідачем не було дотримано законодавчо визначеної процедури застосування штрафу, суд дійшов висновку, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 08/1007-11/621 від 06 червня 2019 року є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно норм ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено правомірності оскарженої постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 08/1007-11/621 від 06 червня 2019 року, позовні вимоги щодо визнання вказаної постанови протиправною та її скасування, відповідають вимогам закону та обставинам справи, що підтверджено дослідженими в судовому засіданні належними та допустимими доказами, відповідачами не спростовані, в зв`язку з чим позовна заява підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 77, 243, 245, 246, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Воловецької селищної ради Закарпатської області до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 08/1007-11/621 від 06 червня 2019 року.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяП.П.Микуляк