Справа № 200/6512/19
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 липня 2020 року Справа № 200/6512/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,-
ОСОБА_1 з урахуванням заяви про уточнення адміністративного позову, звернувся до суду із позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якій просив суд визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.02.2019 № 29/0702, якою визнано фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 69 156 грн.
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що при проведенні перевірки фахівцями УДАБК ДМР не було достовірно встановлено, що саме ФОП ОСОБА_1 є замовником будівництва нежитлової багатофункціональної триповерхової капітальної будівлі, розмірами у плані 24,5x40,5 м, оскільки законом передбачена відповідальність саме Замовника будівництва, яким може бути фізична особа-підприємець, а не взагалі відповідальність має нести фізична особа-підприємець. Отже, враховуючи відсутність належних доказів використання саме ФОП ОСОБА_1 не прийняту роботу в експлуатацію нежитлову багатофункціональну триповерхову капітальну будівлю, розмірами у плані 24,5x40,5 м за адресою АДРЕСА_2 - відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності. Відтак, спірна постанова про накладення штрафу є протиправною та підлягає до скасування.
Управління також зазначає, що складені документи за результатами проведення позапланової перевірки направлялися позивачу засобами поштового зв`язку, про направлення поштових відправлень, а саме чек ПАТ «Укрпошта» від 23.01.2019 до списку № 2846 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих. А відтак, позивач був належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи за правопорушення в сфері містобудівної діяльності. Частиною 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено: «експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.». Таж норма закріплена в п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461. Таким чином, в управління були наявні підстави для притягнення ФОП ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Відтак, оскаржувана постанова є такою, що винесена виключно законних підставах.
Окрім цього, в поданому до суду відзиві на позовну заяву, відповідачем ставиться питання щодо залишення позову без розгляду через пропуск строку звернення позивачем до суду із позовом.
06.07.2020 року представником позивача Коваленко Д.П. до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано заперечення на клопотання щодо залишення позову без розгляду, в якому представник зазначила про те, що про обізнаність спірної постанови позивачу стало відомо лише 17.04.2019 року після отримання примірника цієї постанови від приватного виконавця Шевцова І.В. Відтак, відсутні підстави вважати, що позивачем пропущено строк звернення до суду із даною позовної заявою.
Разом з цим, означене клопотання з приводу залишення позову без розгляду судом до уваги не приймається за безпідставністю та необґрунтованістю з огляду на наступне.
Так, відповідно до частин першої та другою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
В свою ж чергу, за приписами ст.5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994 постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.
Отже, інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
З аналізу вказаних норм вбачається, що перебіг строку звернення до адміністративного суду розпочинається саме з моменту, коли позивач дізнався про порушення його прав. Для правильного вирішення питання про застосування строку звернення до суду, а також визнання причин поважності пропуску цього строку потрібно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень були порушені права особи, та коли розпочався перебіг цього строку.
Як видно із відмітки на адміністративному позові, позивач 25.04.2019 звернувся до суду із позовом про визнання протиправною та скасування постанови від 07.02.2019 № 29/0702 про притягнення його до відповідальності за п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладення на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 69 156 гривень.
Разом з цим, будь-яких яких підтверджень, що позивач отримав саме від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради постанову від 07.02.2019 року №29/0702 відповідачем до суду не надано.
Отож, суд враховує, що оскаржувану постанову позивач отримав лише 17.04.2019 р., яка була надана після ознайомлення адвоката Самуха А.О. з матеріалами виконавчого провадження АСВП № 58860474, що підтверджується її підписом на заяві від 17.04.2019 про ознайомлення з матеріалами виконавчих проваджень. Тобто, у даному випадку, звернення до суду 25.04.2019 з позовною заявою про визнання протиправною та скасування постанови від 07.02.2019 № 29/0702 було подано в межах п`ятнадцятиденного строку з дня, коли позивач дізнався про порушення своїх прав після отримання 17.04.2019 р. оскаржуваної постанови.
Відтак, лише з 17.04.2019 (з моменту, коли позивачем отримано постанову про накладення штрафу), позивач отримав можливість реалізувати своє право на захист та звернутись до суду із даним позовом.
Доказів на підтвердження того, що позивачу було відомо про оскаржувану постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради раніше відповідачем до суду не надано, у контексті розуміння ст. 122 КАС України строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи обчислюється саме з моменту, коли особа дізналась про порушення своїх прав, а відтак клопотання відповідача про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає.
Як убачається із матеріалів справи, 25.04.2019 року позивач звернувся до Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська із даною позовною заявою, за наслідками розгляду якої, рішенням суду від 21.08.2019 року позов задоволений, оскаржену постанову скасовано та закрито справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .
Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, за результатами розгляду якої, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13.03.2020 року апеляційну скаргу УДАБК ДМР задоволено частково, рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.08.2019 року у справі № 200/6512/19 скасовано, означену справу направлено на розгляд за підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
При скасуванні рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив з того, що адміністративна відповідальність за вчинення правопорушення може бути передбачена як самим КУпАП, так й іншим Законом, проте в останньому повинно бути безпосередньо зазначено, що вчинене правопорушення тягне за собою саме адміністративну, а не будь-яку іншу відповідальність. Проте, в оскарженій постанові зазначено, що штраф на позивача накладений не у зв`язку із вчиненням ним адміністративного правопорушення, а за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 2004 року № 208/94-ВР. Законом № 208 відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності не визначена як адміністративна. Закон також не містить посилань на КУпАП в частині порядку розгляду таких справ чи порядку та строків оскарження винесених за результатами розгляду постанов про накладення штрафу. Жодного посилання на норми КУпАП не містить і постанова від 7 лютого 2019 року № 29/0702, яку оскаржує позивач. Таким чином, відповідальність у сфері містобудівної діяльності не є адміністративною відповідальністю.
09.04.2020 року справа №200/6512/19 надійшла до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду, та відповідно до з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2020 року передана судді Пруднику С.В. 10.04.2020 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.04.2020 року прийнято справу №200/6512/19 до свого провадження, вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.
У встановлений ухвалою суду від 14.04.2020 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.05.2020р. призначено справу №200/6512/19 до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Зобов`язано ОСОБА_1 у строк до 04.06.2020 року подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду у відповідності до вимог ст. 94 КАС України: 1) засвідчені належним чином копії усіх правовстановлюючих документів на нежитлову багатофункціональну триповерхову капітальну будівлю, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2. Зобов`язано Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради у строк до 04.06.2020 року подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду у відповідності до вимог ст. 94 КАС України: 1) засвідчені належним чином копії усіх письмових доказів (акт проведення перевірки, протокол, припис та інш.), які слугували підставою для винесення постанови від 07.02.2019 № 29/0702 про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладення на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 69 156 грн.; 2) копії письмових доказів, які стали підставою для проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) відносно ОСОБА_1 (звернення, скарга та інш.). Судом попереджено ОСОБА_1 та Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.
У період з 08.07.2020 року по 14.07.2020 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній основній відпустці.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України - в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовну заяву слід задовольнити з огляду на таке.
Судовим розглядом встановлено, що 22.12.2018 р. Дніпровська міська рада звернулась до начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з листом №4/20-1753, в якому просила провести перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, про що є відповідні акти перевірок та у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, скласти протоколи та приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт, на об`єктах будівництва з додатком.
08.01.2019 р. Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на підставі звернення Дніпровської міської ради від 22.12.2018 року №4/20-1753 (від 27.12.2018 вх. №7/55), керуючись п. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 8 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 було прийнято наказ №10п "Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_2, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил".
Так, означеним наказом зобов`язано провести позапланову перевірку на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_2, щодо
дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Доручено проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_2, головному спеціалісту-інспектору управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Мокрому Ю.О. Строк проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 встановлено 10 робочих днів, з 09 січня по 22 січня 2019 року, включно. Контроль за виконанням цього наказу покладено на начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Карленка О.В.
09.01.2019 р. начальником Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М. видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №0025, яким на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 «Про затвердження Поряду здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» направлено головного спеціаліста-інспектора управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Мокрого Ю.О. для здійснення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташовано за адресою: АДРЕСА_2 щодо дотримання вимог суб`єктом містобудування вимог вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради від 08.01.2019 №10п та абз. 8 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №533, на підставі звернення Дніпровської міської ради від 22.12.2018 №4/20-1753 (від 27.12.2018 вх. №7/55). Строк дії направлення з 09 січня до 22 січня 2019 року включно.
21.01.2019 р. Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за правопорушення, передбачені абз.2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме: фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 побудовано нежитлову багатофункціональну триповерхову капітальну будівлю, розмірами у плані 24,5 м х 40,5 м, висотою 13,9 м, яка експлуатується без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством та є порушенням ч.8 ст.39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461.
07.02.2019 р. Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було прийнято постанову №29/0702 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на позивача ОСОБА_1 накладено штраф у сумі 69 156 грн. 00 коп. за правопорушення, передбачене абз.2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".
Складені документи за результатами проведення вищевказаної позапланової перевірки направлялися позивачеві засобами поштового зв`язку, про що свідчать розрахункові документи про направлення поштових відправлень, а саме чек ПАТ «Укрпошта» від 23.01.2019 до списку № 2846 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих.
Постанова по справі про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 29/0702 від 07.02.2019 року направлялася позивачеві засобами поштового зв`язку, про що свідчать розрахункові документи про направлення поштових відправлень, а саме - чек ПАТ «Укрпошта» № 847.

Вважаючи спірну постанову протиправною та безпідставною, позивач звернувся до суду із даною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок №553).

У відповідності до пп. 1 п. 2 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку № 533, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що органи державного архітектурно-будівельного контролю наділенні повноваженнями по здійсненню позапланових перевірок, за умови наявності підстав, визначених приписами чинного законодавства.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У п. 16 зазначеного Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.18 Порядку №553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У п. 17 Порядку №553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Із зазначеної норми вбачається, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.

Таким чином, у разі здійснення органом державного архітектурно-будівельного контролю позапланового заходу, перевірці підлягають лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу. Це положення покликане запобігти зловживанням державними органами архітектурно-будівельного контролю у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 14.05.2019 у справі № 826/2598/18.

Суд зазначає, що однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку.

Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Окрім того, у п. 21 Порядку №553 також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі Порядок №244) визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", пунктом 13 якого визначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно з пунктом 14 Порядку №244, під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком, а в п. 17 останнього визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Крім цього, згідно з п.20 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Натомість, в матеріалах справи відсутні докази, що акт та протокол про порушення у сфері містобудівного законодавства були складені у присутності суб`єкта містобудування.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. Судом встановлено, що протокол та акт перевірки від 21 січня 2019 року містить посилання на те, що при його складанні був присутній позивач ОСОБА_1 , який пояснень до протоколу не надав, від підпису та отримання копії протоколу відмовився.

Тобто, вищевказаний акт не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, оскільки відповідачем порушено права позивача, а саме, право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень, а порушення процедури проведення перевірки, в свою чергу, є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду по справі №201/3017/17 (2-а/201/281/2017) від 07.02.2019 року, постанові Верховного Суду у справі №210/3059/17 (2-а/210/148/17) від 27.02.2019 року, постанові Верховного Суду від 08.11.2019 року у справі №400/2866/18, постанові Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №522/441/17.

Крім цього, частинами 1-3 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Крім того, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 15.05.2012 № 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", зокрема затверджено форму направлення для проведення планового (позапланового) заходу, згідно з додатком 9.

Виходячи зі змісту додатку 9 форма направлення передбачає в обов`язковому порядку зазначення повного найменування юридичної особи/прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи/фізичної особи - підприємця щодо якого здійснюються заходи контролю, а також найменування та місцезнаходження об`єкта.

Поряд з цим, позивачу не надано ані наказ на проведення перевірки, ані направлення.

За викладених обставин, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не виконавши свого обов`язку та не забезпечивши участь позивача у проведенні перевірки 21.01.2019р. у спосіб, встановлений Порядком №553, допустив порушення процедури проведення перевірки (відсутність належним чином оформлених документів, які дають підстави для її проведення, не повідомили позивача про проведення перевірки та провели її без участі позивача), а, відповідно, складені за наслідками такої перевірки акти суб`єкта владних повноважень (акти, протоколи, постанови) не можуть мати будь-яких правових наслідків та підлягають безумовному скасуванню.

Згідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 року № 3477-IV зазначається, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною 17.07.1997 року (далі - Конвенція), є частиною національного законодавства.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 19 Конвенції передбачено, що для забезпечення дотримання Високими Договірними Сторонами, однією з яких є Україна, їхніх зобов`язань за Конвенцією та протоколами до неї, створюється Європейський суд з прав людини. Він функціонує на постійній основі. Високі Договірні Сторони зобов`язуються виконувати остаточні рішення Суду в будь-яких справах, у яких вони є сторонами (ст. 46 Конвенції).

Згідно Рішення ЄСПЛ по справі "Рисовський проти України" (Rysovskyyv. Ukraine) від 20.10.2011 року (заява № 29979/04), принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskalv. Poland).

Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatismutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pinc v. The Czech Republic), заява №36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII).

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelasv. Croatia).

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8)пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Виходячи з визначеного статтею 8 Конституції України принципу верховенства права та встановлених статтею 2 КАС України завдань суду як державної правозахисної інституції, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною, а тому підлягає скасуванню у судовому порядку.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Відповідач, заперечуючи проти позову, в порушення вимог ч.2 ст. 77 КАС України, не надав жодних належних і допустимих доказів на підтвердження законності та обґрунтованості оскаржуваної постанови про накладення штрафу.

До того ж, суд вважає за необхідне також зазначити про те, що 10.07.2020 року представником позивача Коваленко Е . Д. до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано клопотання про долучення до матеріалів справи вступної та резолютивної частини постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 09.07.2020 року у справі №160/11699/19. Так, як видно із скороченого тексту постанови суду апеляційної інстанції, апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_1 задоволено, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.01.2020 року скасовано та прийнято інше рішення про задоволення адміністративного позову у повному обсязі. Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю Дніпровської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 21.01.2019 року, який видано ФОП ОСОБА_1 щодо проведення позапланової перевірки об`єкта містобудування, розташованого за адресою: АДРЕСА_2.

Суд звертає увагу на те, що предметом розгляду даної справи є правомірність прийняття постанови № 29/0702 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.02.2019 начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич М.Н., яка прийнята за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 1, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.01.2019 та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.01.2019.

В свою ж чергу, за допомогою реплікації комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що правомірність прийняття припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.01.2019, який був підставою для прийняття постанови № 29/0702 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.02.2019, було предметом розгляду іншої справи № 160/11699/19, яка перебувала у провадженні судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Олійника В.М. Предметом розгляду справи №160/11699/19 є правомірність прийняття припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 21.01.2019 р. виданий за результатами перевірки, що і постанова від 07.02.2019 № 29/0702, яка є предметом розгляду даної справи.

Відтак, враховуючи вище наведене, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 768,40 грн., що документально підтверджується квитанцією №0.0..1 від 06.05.2020 року.

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 768,40 грн. підлягає стягненню з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 242-243, 245-246, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності- задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.02.2019 № 29/0702, якою визнано фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 69 156 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ().

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) С.В. Прудник

Виготовлено з автоматизованої системи

документообігу суду

Помічник судді О.А.Осавуляк

15.07.2020

Рішення не набрало законної сили станом на

Помічник судді О.А. Осавуляк