Справа № 320/5881/20
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2020-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 липня 2020 року м. Київ № 320/5881/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши позовну заяву арбітражного керуючого ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася арбітражний керуючий ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу до Головного управління Державної податкової служби у Київській області №Ф-187668-55 від 10.02.2020р. про сплату вимоги боргу (недоїмки);

-визнати відсутність обов`язку у ОСОБА_1 щодо нарахування, подання звітності та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування із сум доходів, отриманих ним ні т здійснення незалежної професійної діяльності;

-визнати протиправними дії суб`єкта владних повноважень - управління ДПС у Київській області щодо нарахування зобов`язань з сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у інтегрованій картці платника податків - ОСОБА_1 та зобов`язати утриматися від подальшого нарахування.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно ч.4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша).

Спеціальними законом, яким визначено правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати, є Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI.

Абзацом дев`ятим частини четвертої статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Відтак, до відносин щодо оскарження в судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) застосовується десятиденний строк звернення до суду, встановлений Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Правова позиція щодо застосування до спірних відносин десятиденного строку звернення до суду неодноразово висловлювалась Верховним Судом у своїх постановах, зокрема, від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а, від 17.07.2019 у справі №0740/1050/18, від 08.08.2019 у справі №480/106/19.

Водночас, з позовом до суду позивач звернувся лише 02.07.2020, про що свідчить дата оформлення поштового відправленні, в якому надійшла позовна заява, тобто з пропуском десятиденного строку звернення до суду.

Позивачем до матеріалів адміністративного позову долучено заяву про поновлення пропущеного процесуального строку для подання адміністративного позову. Обґрунтовуючи поважність причин строку пропуску звернення до суду із даним позовом, позивач вказує, що ним спірну вимогу про сплату боргу було оскаржено до Київського окружного адміністративного суду. Зазначає, що оскільки вказаний адміністративний позов було повернуто, ним пропущено строк для подання адміністративного позову.

Судом встановлено, що предметом спору в адміністративній справі №320/4648/20 була вимога про сплату боргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області №Ф-187668-55 від 10.02.2020р.

09.06.2020 позовну заяву у даній справі залишено без руху, оскільки позивачем пропущено строк для звернення до суду.

22.06.2020 позовну заяву повернуто позивачу, оскільки причини наведені позивачем визнано судом не поважними.

Суд погоджується з твердженнями позивача про те, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, втім повернення позовної заяви з підстав пропуску строку звернення до суду не може вважатися належним доказом пропуску такого строку для звернення повторно до суду із аналогічним позовом.

Таким чином, обґрунтованим є наведення позивачем інших поважних причин щодо пропуску строку звернення до суду із даним позов, які перешкоджали йому поданню позову.

Частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами, що підтверджують поважність пропуску такого строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву арбітражного керуючого ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги, - залишити без руху.

2. Позивачеві у десятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки, визначені цією ухвалою, продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя Леонтович А.М.