Справа № 640/25508/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

20 липня 2020 року м. Київ № 640/25508/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянську Я.І. , розглянувши клопотання від відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

за позовомГоловного управління Держпраці у Київській області
доТовариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ"
про застосування заходів реагування
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Держпраці у Київській області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ" про застосування заходів реагування.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянської Я.І. від 08.01.2019р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

До суду надійшло клопотання від відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування поданого клопотання посилається на те, що відповідач вважає за необхідне розглядати справу у відкритому судовому засіданні із викликом сторін за правилами загального позовного провадження, оскільки в своїх позовних вимогах позивач просить заборонити експлуатацію КЛ 10 кв. (кабельної лінії) що належить відповідачу та роботи підвищеної небезпеки в електроустановках понад 1000 В, технічне обслуговування устаткування підвищеної небезпеки в електроустановках понад 1000 В.

Звертає увагу, що відповідач є стратегічним підприємством, яке здійснює постачання електричної та теплової енергії до двох районів м Києва для приблизно 300 тис. мешканців лівого берега ріки Дніпро в м. Києві та численних промислових і комерційних об`єктів, бюджетних установ, релігійних організацій та інших споживачів м. Києва. Вказує, що дана справа становить значний суспільний інтерес, має вагоме значення для сторін у справі. Отже, розгляд справи щодо зупинки робіт, а саме: заборони експлуатації КЛ 10 кв. (кабельні лінії) що належать ТОВ ««ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» та робіт підвищеної небезпеки в електроустановках понад 1000 В, технічного обслуговування устаткування підвищеної небезпеки в електроустановках понад 1000 В, становить значний суспільний інтерес, оскільки, задоволення судом позовних вимог позивача, призведе до повної зупинки ТЕЦ, що свою чергу спричинить наступні соціально-економічні та технічні наслідки:

1. Залишаться без опалення та гарячої води споживачі всіх категорій Дніпровського та Дарницького районів м. Києва.

2. Унеможливиться виплата заробітної плати більше ніж 800 працівникам ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ, що з часом призведе до масового звільнення персоналу, що, в свою чергу, виключить можливість підготовки станції до наступного опалювального сезону. Зважаючи на те, що підготовка експлуатаційного персоналу основних виробничих професій теплоелектроцентралі навіть в умовах функціонуючого обладнання потребує значного часу, від 0,5 до 2-3 років, повноцінно виконувати завдання з тепло,-електропостачання міста у найближчі роки товариство не зможе.

3. У зв`язку з припиненням виробництва тепла та електроенергії стане неможливим фінансування невідкладних робіт по відновленню (ремонту) обладнання підрядним способом, що також виключить можливість підготовки станції до наступного опалювального сезону.

4. Активізуються природні процеси руйнування обладнання у зв`язку з відсутністю технічних та фінансових можливостей його надійної консервації.

5. Зважаючи на те, що крім безпосередньо виробництва тепла та електроенергії, ТЕЦ є надважливою ланкою в цілісній електричній схемі міста, під загрозою буде надійність електропостачання м. Києва.

6. Промислові підприємств, в основі технологій виробництва яких лежить теплова енергія у вигляді пари, будуть змушені призупинити виробничий процес, без роботи залишаться майже п`ять тисяч працівників.

Проаналізувавши подане клопотання, суд зазначає таке.

Згідно з ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства, подавати відповідні клопотання тощо.

Ознайомившись з адміністративним позовом, зокрема, з його предметом, підставами та змістом, суд приходить до висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, та вказує про можливість розгляду даної адміністративної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Керуючись статтями 12, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська