Справа № 640/14586/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 липня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Кузьменка В.В., суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2019 у справі за адміністративним позовом Релігійної організації "Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату" до Міністерства культури України, треті особи - Міністерство юстиції України, ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій, -

В С Т А Н О В И Л А :

Релігійна організація «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату» звернулася до суду з позовом до Міністерства культури України, у якому просила суд, з урахуванням уточнень визнати протиправними та скасувати в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційні дії Міністерства культури України, вчинені стосовно Релігійної організації «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату» (ідентифікаційний код 22894788), а саме:

- внесення до відомостей про Релігійну організацію «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату» (ідентифікаційний код 22894788) інформації, що вона перебуває в стані припинення;

- внесення до відомостей про Релігійну організацію «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату» (ідентифікаційний код 22894788) інформації про ОСОБА_2 , як про голову комісії з припинення або ліквідатора.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2019 позовну заяву залишено без розгляду у зв`язку з тим, що позовну заяву у справі №640/14586/19 підписано особами, право яких на вчинення таких дій від імені юридичної особи «Релігійна організація «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату (Київська Патріархія УПЦ КП)» не підтверджено у встановленому законом порядку.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій він просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи відповідно до пункту 6 ч. 3 ст. 2 КАС України, є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства. Одночасно забезпечення апеляційного перегляду справи є гарантією від можливої судової помилки, а відтак і гарантією правопорядку.

Перевіривши апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам установам, організаціям (юридичним особам).

Тобто, адміністративна процесуальна дієздатність особи полягає у можливості останньої своїми діями набувати для себе процесуальні права, а також здатність своїми діями створювати для себе адміністративні процесуальні обов`язки та нести відповідальність у разі їх невиконання.

Разом з тим, обсяг такої дієздатності повинен відповідати Конституції та законам України, а також не може їм суперечити. Такі ж самі обмеження, на переконання судової колегії, стосуються й обсягу дієздатності осіб у межах адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно із частиною 1 статті 293 КАС України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, наведеною нормою передбачено право особи подати апеляційну скаргу на рішення, ухвалене за результатами розгляду спору про право у правовідносинах, учасником яких є скаржник, або містяться судження про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи у відповідних правовідносинах, зважаючи на предмет і підстави позову.

Особа, яка звертається з апеляційною скаргою відповідно до частини 1 статті 293 КАС України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки, і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним.

Слід ураховувати, що рішення є прийнятим про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи, або у резолютивній частині рішення суд зазначив про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи.

Відповідно до статті 42 КАС України, яка має заголовок «Склад учасників справи», учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У судовій практиці сформовано загальні принципи та підходи щодо прийнятності та обґрунтованості апеляційних та касаційних скарг осіб, які вважають, що рішення суду прийнято про їх права, обов`язки чи інтереси.

Апеляційна скарга підписана Денисенком Михайлом Антоновичем, та у ній зазначено про реалізацію права на оскарження судового рішення, не на правах керівника юридичної особи-позивача, а як громадянина України ОСОБА_1 .

Тобто, позивач у справі - юридична особа Релігійна організація «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату» (), яку припинено з 13.12.2019.

В якості заявника апеляційної скарги у справі №640/14586/19 виступає фізична особа ОСОБА_1 , який вправі подавати процесуальні документи від свого імені.

Разом з тим, зважаючи на те, що позивачем у справі була Релігійна організація «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату», а не апелянт, та рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки особи, яка подала апеляційну скаргу безпосередньо судом першої інстанції не приймалось, дану скаргу щодо оскарження ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.12.2019 слід повернути заявнику.

Тобто, за змістом оскаржуваного рішення, скаржник фізична особа ОСОБА_1 не був учасником правовідносин, які виникли між сторонами у справі та були предметом розгляду в суді першої інстанцій, відповідно рішення не стосується прав та обов`язків ОСОБА_1 .

За правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 24.06.2008 у справі №2/164-35/246, судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку оспорюване рішення порушує не лише матеріальні права осіб, незалучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах сформована у постановах Верховного Суду від 10.04.2019 у справах №813/661/17 та №753/21690/17.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 298 КАС апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

За таких обставин, колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку про необхідність повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 55, 59, 298, 321, КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2019 у справі за адміністративним позовом Релігійної організації "Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату" до Міністерства культури України, треті особи - Міністерство юстиції України, ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій - повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко