Справа № 580/463/20
Суддя: В.А. Гайдаш
Дата ухвалення: 2020-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2020 року справа № 580/463/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гайдаш В.А.,

за участю:

секретаря судового засідання - Баклаженко Н.В.,

позивача - ОСОБА_1 (особисто),

представника позивача - Міщенка С.В. (за ордером),

представника відповідача 2 - Пилипас І.Я. (за довіреністю),

розглянувши по суті у порядку загального позовного провадження в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про скасування рішень, поновлення на посаді та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , далі - позивач) з позовом до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (вул. Володимирська, 9, м. Київ, 01001, далі - відповідач 1), Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (вул. Смілянська, 131, м. Черкаси, 18000, далі - відповідач 2), в якому з урахуванням заяв про уточнення позовних вимог просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача 1 від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 з посади першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу»;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача 2 від 28.01.2020 №28/0/50-20-К «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- поновити позивача на посаді першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області;

- стягнути з відповідача 1 на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 21.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані накази відповідачів є протиправними, оскільки позивача не було повідомлено про дату, час та місце розгляду засідання дисциплінарної комісії у період тимчасової непрацездатності позивача, а розгляд справи відбувся у день винесення наказу про відкриття дисциплінарного провадження стосовно позивача. На момент проведення комплексної перевірки ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, втратив чинність підзаконний акт, яким було врегульовано питання проведення таких комплексних перевірок, тому виявлені під час проведення такої перевірки факти є нелегітимними та не можуть бути підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Крім того, дисциплінарною комісією поверхнево досліджено матеріали дисциплінарної справи позивача, не перевірено факти та обставини на їх відповідність законодавству України. Посилання відповідача на те, що позивачем протиправно підписано накази про надання дозволів на розробки проектів землеустрою щодо земельних ділянок водного фонду загальною площею 75,9 га, на думку позивача є необґрунтованим, оскільки вказані ділянки не належать до земель водного фонду, про що свідчить розпорядження Золотоніської РДА та є ділянками для колективного садівництва, що також підтверджується рішенням виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів. В супереч вимог Закону України «Про державну службу» суб`єктом призначення перед накладенням на позивача дисциплінарного стягнення не було отримано від нього письмових пояснень, а оскаржуваний наказ від 09.01.2020 №17-то не містить стислий виклад обставин, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, тобто не відповідає положенням ст. 77 Закону України «Про державну службу», якою встановлено вимоги до змісту рішення про накладення дисциплінарного стягнення.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Відповідач 1 позов не визнав, просив суд здійснювати розгляд справи за відсутності свого представника, надав до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначив, що під час комплексної перевірки ГУ Держгеокадастру у Черкаській області на виконання наказу Національного агентства України з питань державної служби від 06.11.2019 №201-19 встановлено безпідставне винесення наказів за підписом позивача про відмову у наданні дозволів на розробку проектів землеустрою та порушення термінів розгляду заяв про державну реєстрацію земельних ділянок. Також позивачем протиправно підписано накази про надання дозволів на розробки проектів землеустрою щодо земельних ділянок водного фонду загальною площею 75,9 га. Позивач був поінформований та запрошений 24.12.2019 о 09 год. 00 хв. до Держгеокадастру України, однак позивач на вказане засідання не прибув, письмових пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження не надав, з матеріалами дисциплінарної справи не ознайомився, клопотань не заявив, тому Держгеокадастром України правомірно прийнято наказ від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 з посади першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», який був оголошений наказом ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 28.01.2020 №28/0/50-20-К «Про звільнення ОСОБА_1 ». На підставі вищевикладених обставин відповідач 1 вважає, що позов задоволенню не підлягає

Представник відповідача 2 у судовому засіданні позов не визнала, надала до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначила, що підставою для винесення оскаржуваного наказу від 28.01.2020 №28/0/50-20-К «Про звільнення ОСОБА_1 » слугував наказ Держгеокадастру України від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 », який відповідачем 2 лише був оголошений 28.01.2020. На підставі вищевикладених обставин відповідач 2 вважає, що позов задоволенню не підлягає.

27.04.2020 позивачем надано відповідь на відзив, в якому зазначено, що доводи відповідачів, які викладену у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими, тому позов підлягає до повного задоволення.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, представника відповідачів, дослідивши подані до суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що наказом Держгеокадастру України від 13.09.2019 №115-т «Про покладення виконання обов`язків на ОСОБА_1 » покладено виконання обов`язків начальника ГУ Держгеокадастру у Черкаській області на позивача.

Наказом Держгеокадастру України від 14.11.2019 №155-то позивача призначено на посаду першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, як переможця конкурсу.

На виконання п. 19 витягу з протоколу засідання Кабінету Міністрів України від 27.11.2019 №21, відповідно до наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 06.12.2019 №577 «Про проведення комплексної перевірки роботи Держгеокадастру та його територіальних органів», проведена комплексна перевірка роботи ГУ Держгеокадастру у Черкаській області. Результати перевірки оформлені довідкою Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 20.12.2019.

За результатами перевірки робочою групою Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України встановлено порушення ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, зокрема, земельного законодавства України, а саме: безпідставне винесення ГУ Держгеокадастру у Черкаській області (за підписом позивача) наказів про відмову у наданні дозволів на розробку проектів землеустрою та порушення термінів розгляду заяв про державну реєстрацію земельних ділянок.

Вищевказана довідка листом від 20.12.2019 №2851/6/55382-03 направлена Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України до Держгеокадастру України для розгляду та вжиття відповідних заходів реагування.

Згідно отриманої за результатами перевірки інформації за результатами отриманих в рамках проведеної комплексної перевірки матеріалів, виявлено ряд додаткових порушень вимог законодавства України, які не внесені до вищевказаної довідки Мінекономіки від 20.12.2019, а саме: позивачем протиправно підписано накази про надання дозволів на розробки проектів землеустрою щодо земельних ділянок водного фонду загальною площею 75,9 га.

З метою визначення ступеня вини, характеру та тяжкості дисциплінарного проступку, доповідною запискою заступника директора Департаменту - начальника відділу з організації планових перевірок про здійснення державного контролю за використанням та охороною земель Департаменту контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру України Коляденка О.П. від 21.12.2019, запропоновано голові Держгеокадастру України порушити щодо першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Кисіля А.М. дисциплінарне провадження.

Листом ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 23.12.2019 №21-23-0.7-9248/2-19 поінформовано Держгеокадастр України, що перший заступник начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Кисіль А.М. з 21.12.2019 перебуває на лікарняному.

Наказом Держгеокадастру України від 24.12.2019 №63 дс-то «Про відкриття дисциплінарного провадження» відносно позивача відкрито дисциплінарне провадження.

Цього ж дня, 24.12.2019 о 09 год. 00 хв. для участі у засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ позивач не прибув, письмових пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження не надав, з матеріалами дисциплінарної справи не ознайомився, клопотань не заявив.

За наслідками розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 , дисциплінарна комісія 24.12.2019 дійшла висновку про наявність у діях першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» та рекомендувала суб`єкту призначення застосувати до позивача дисциплінарне стягнення, передбачене п. 4 ч.1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» - звільнення з посади державної служби на підставі п. 4 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

Наказом Держгеокадастру України від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 » звільнено позивача з посади першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 28.01.2020 №28/0/50-20-К «Про звільнення ОСОБА_1 » оголошено наказ Держгеокадастру України від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 » та днем звільнення вважати 28.01.2020, перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України «Про державну службу» №889-VIII (далі - Закон №889-VIII).

Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 Закону №889-VIII).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII дисциплінарним проступком зокрема є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч. ч. 1, 3 ст. 66 Закону №889-VIII).

Згідно з частиною першою статті 67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. При цьому, частиною 3 вказаної статті передбачено, у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Згідно із ч. 1 ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Відповідно до ч. ч. 9, 10, 11 ст. 69 Закону №889-VIII дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку

Відповідно до ч. 1, 2, 3, 7 п. 1 ч. 8, 9 ст. 71 Закону №889-VIII з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. Службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», проводиться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, а стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», - дисциплінарною комісією у державному органі. Тривалість службового розслідування не може перевищувати один місяць. За потреби зазначений строк може бути продовжений суб`єктом призначення, але не більш як до двох місяців.

Особи, які проводять службове розслідування, мають право: одержувати пояснення від державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб щодо обставин справи; одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. Державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Згідно із ст. 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок №1039), який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Відповідно до п. 31 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Крім того, п. 32 Порядку №1039 визначено, що про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

Як встановлено судом із матеріалів справи, наказом Держгеокадастру України від 24.12.2019 №63 дс-то відносно позивача відкрито дисциплінарне провадження. Цього ж дня, 24.12.2019 за наслідками розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 , дисциплінарна комісія дійшла висновку рекомендувати суб`єкту призначення застосувати до позивача дисциплінарне стягнення, передбачене п. 4 ч.1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» - звільнення з посади державної служби на підставі п. 4 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

З аналізу положень вищезазначених правових норм слідує, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення або керівником державної служби на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у виді догани. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця, дисциплінарне стягнення може бути застосоване не пізніше шести місяців з дня виявлення проступку, а також не застосовується після спливу одного року після його вчинення.

Поряд з цим, обов`язковою умовою для застосування дисциплінарного стягнення є забезпечення дотримання гарантованого Законом №889-VIII права державного службовця на участь у процесі з`ясування обставин вчинення дисциплінарного проступку та визначення виду стягнення, зокрема, права на надання пояснень, документів і матеріалів, ознайомлення з дисциплінарною справою, надання зауважень, клопотань про вжиття додаткових заходів щодо з`ясування певних обставин та інше.

Таким чином, всупереч вимог Порядку №1039 дисциплінарна комісія не повідомила ОСОБА_1 не менше як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання дисциплінарної комісії про дату, час і місце засідання, а розгляд дисциплінарної справи позивача відбувся о 09 год. 00 хв. у день винесення Держгеокадастром України наказу від 24.12.2019 №63 дс-то про відкриття дисциплінарного провадження, що, у свою чергу, позбавило позивача бути присутнім на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Крім того, судом встановлено, що листом ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 23.12.2019 №21-23-0.7-9248/2-19 поінформовано Держгеокадастр України, що перший заступник начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Кисіль А.М. з 21.12.2019 перебуває на лікарняному.

Таким чином, дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ порушено порядок призначення та проведення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 , як наслідок, оскаржувані накази відповідачів є протиправними та підлягають до скасування.

Статтею 77 Закону №889-VIII визначено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Всупереч вищевикладеним обставинам, наказ Держгеокадастру України від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 » не містить стислого викладу обставин справи, виду дисциплінарного проступку позивача і його юридичної кваліфікації.

Доводи відповідача 1 про те, що позивачем протиправно підписано накази про надання дозволів на розробки проектів землеустрою щодо земельних ділянок водного фонду загальною площею 75,9 га - не приймаються судом до уваги, з огляду на наступне.

Рішенням виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 30.07.1987 №205 «Про відведення земель для державних і громадських потреб» затверджено матеріали відведення земель у постійне користування «Черкаському об`єднанню «Облагробуд» та організаціям Золотоніського району» в адміністративних межах Коробівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області для розміщення колективних садів.

Інвентаризація земель проводилась згідно розпорядження Золотоніської районної державної адміністрації від 24.03.2016 №58 «Про надання дозволу на проведення інвентаризації» в межах існуючого проекту відведення земельних ділянок площею 75,9 га «Черкаському об`єднанню «Облагробуд» та організаціям Золотоніського району» під розміщення колективних садів за рахунок землекористувачів Золотоніського району Черкаської області.

Листом Державного агентства водних ресурсів України від 23.02.2018 №167/ЧР/30-18 (т. 2, а.с. 77) «Щодо розгляду технічної документації із землеустрою» повідомлено приватне підприємство «Землемір», що погодження технічної документації щодо інвентаризації земель, в якій земельну ділянку не віднесено до земель водного фонду, не належить до компетенції Держводагентства.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив, що він, як сертифікований інженер-землевпорядник під час виготовлення Технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель відведених в постійне користування «Черкаському об`єднанню «Облагробуд» та організаціям Золотоніського району» в адміністративних межах Коробівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області встановив, що земельна ділянка не відноситься до земель водного фонду та знаходиться за межами прибережної захисної смуги Кременчуцького водосховища, що також підтверджується листом Державного агентства водних ресурсів України. Крім того, інвентаризація вищевказаних земель проводилась згідно розпорядження Золотоніської районної державної адміністрації, в той час, як інвентаризація земель водного фонду здійснюється згідно розпорядження обласної державної адміністрації.

Враховуючи в сукупності встановлені вище обставини, суд дійшов висновку про визнання протиправними та скасування наказу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 » та наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 28.01.2020 №28/0/50-20-К «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Посилання позивача на те, що на момент проведення комплексної перевірки ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, втратив чинність Порядок проведення Національним агентством України з питань державної служби та його територіальними органами перевірок стану дотримання державними органами вимог Закону України «Про державну службу» та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби, затвердженого наказом Національного агентства України з питань державної служби від 26.09.2016 №193, яким було врегульовано питання проведення таких комплексних перевірок - не приймається судом до уваги, оскільки вказаним Порядком №193 визначає завдання і порядок проведення саме Національним агентством України з питань державної служби та її територіальними органами планових та позапланових перевірок стану дотримання державними органами вимог Закону та інших нормативно-правових актів з питань державної служби, в той час, як комплексна перевірка ГУ Держгеокадастру у Черкаській області здійснена Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України.

Частина 6 статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 09 січня 2013 року у справі «Волков проти України» звертаючи увагу на необхідність поновлення особи на посаді, як спосіб відновлення порушених прав, зазначив, що рішення суду не може носити декларативний характер, не забезпечуючи у межах національної правової системи захист прав і свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та має бути адекватним наявним обставинам і виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Відповідно до частини 1 статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає спір.

Отже, на підставі вищевикладених норм та досліджених і оцінених доказів, суд дійшов висновку поновити ОСОБА_1 на посаді першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області з 29 січня 2020 року.

Частиною 2 статті 235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Право на отримання середнього заробітку за час вимушеного прогулу є невід`ємним правом позивача, захист якого гарантовано частиною першою статті 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно із правовим висновком, зазначеним у постанові Верховного Суду України від 14.01.2014 у справі №21-395а13, суд, ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами, закріпленими у порядку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 затверджений Порядок обчислення середньої заробітної плати, відповідно до п. 2 якого середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата (далі - Порядок №100).

За приписами абз. 3 п. 3 Порядку №100 усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Пунктом 5 Порядку №100 передбачено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться, виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Відтак, при обчисленні розміру середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу обрахуванню належить сума заробітку за робочі дні, виходячи із середньоденного заробітку, обчисленого відповідно до положень Порядку №100.

Згідно копії довідки ГУ Держгеокадастру у Черкаській області (т. 2, а.с. 101), заробітна плата позивача у листопаді 2019 року - 20870 грн. 38 коп., у грудні 2019 року - 9836 грн. 02 коп., отже загальний розмір заробітної плати позивача за останні два місяці роботи перед звільненням складає 30706 грн 40 коп.

Кількість робочих днів, відпрацьованих позивачем у період листопад-грудень 2019 року складає 28 робочих днів, тому розмір середньоденної заробітної плати складає в сумі 1096 грн. 66 коп. (30706 грн 40 коп./28 фактично відпрацьованих робочих днів = 1096 грн. 66 коп.).

Судом встановлено, що кількість робочих днів за період вимушеного прогулу з 29 січня 2020 року по 13 липня 2020 року становить 113 днів.

Таким чином, розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню на користь позивача, становить 123922 грн. 58 коп. (1096 грн. 66 коп. х 113 робочих дні вимушеного прогулу позивача).

Пленум Верховного Суду України у постанові від 24 грудня 1999 року №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», задовольняючи вимоги про оплату праці зазначив, що суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню.

Згідно абзацу 3 пункту 3 Порядку № 100 усі виплати включаються у розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, у якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі. Згідно підпункту б) пункту 4 Порядку № 100 під час обчислення середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження згідно з чинним законодавством не враховуються одноразові виплати (компенсація за невикористану відпустку, матеріальна допомога, допомога працівникам, які виходять на пенсію, вихідна допомога тощо).

Отже суд дійшов висновку стягнути з Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 123922 грн. 58 коп. з утриманням податків та інших обов`язкових платежів.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Керуючись статтями 6, 9, 14, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 09.01.2020 №17-то «Про звільнення ОСОБА_1 з посади першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 28.01.2020 №28/0/50-20-К «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Поновити ОСОБА_1 на посаді першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області з 29 січня 2020 року.

Стягнути з Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 123922 (сто двадцять три тисячі дев`ятсот двадцять дві) грн. 58 коп. з утриманням податків та інших обов`язкових платежів.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог пункту 3 розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України. У разі застосування судом частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається у вищевказаний строк з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.А. Гайдаш

Рішення суду складено у повному обсязі 20.07.2020.