Справа № 160/2528/20
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2020-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2020 року Справа № 160/2528/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Національне агентство з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності, -
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національне агентство з питань запобігання корупції, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ №140 від 27 січня 2020 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що наказ №140 від 27.01.2020р. в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності є протиправним, оскільки в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності. Позивач зазначає, що в його діях відсутній будь-який склад дисциплінарного проступку, оскільки 13.12.2019 він не запізнювався на робоче місце, о 9:00 годині перебував в межах службового приміщення (адміністративної будівлі) за адресою: м. Дніпро, вул. Поля, 1, а з 10:20 до 16:15 години виконував свої службові обов`язки передбачені пунктом 4 «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій від 26.12.2017 № 4/1-120 дск щодо проведення процесуальних дій за дорученням слідчого у порядку ст.ст. 40, 41 КПК України. Наголошує на тому, що у його безпосереднього керівника заступника начальника - начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області підполковника ОСОБА_2 є відверте особисте несприятливе відношення до нього, оскільки він рапортом від 01.11.2019р. повідомив ГУНП в Дніпропетровській області про корупційні правопорушення вчиненні керівництвом УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області, а саме начальником УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_3., заступником начальника-начальником відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_2., заступником начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_4., у зв`язку з чим здійснюється тиск та залякування щодо його звільнення сфабрикованими службовими розслідуваннями. Також позивач звертає увагу, що при проведенні службового розслідування були порушені вимоги передбачені ч. 6 ст. 14, ч. 4 ст. 15 ЗУ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», оскільки до складу дисциплінарної комісії було призначено головою комісії - ОСОБА_3 та членом комісії - ОСОБА_2 які є зацікавленими особами у зв`язку із тим що позивач повідомив щодо їх корупційних правопорушень. Крім того, при проведенні службового розслідування були порушені вимоги передбачені ч. 7 ст. 14 ЗУ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» щодо обов`язку призначення одного службового розслідування в разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень. Окрім того, стягнення накладено за межами місячного строку, що є порушенням ч.1 ст. 16 Дисциплінарного статуту НПУ та підставою для визнання його незаконним.
Відповідачем до суду подано відзив на позов, в якому зазначено, що підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 став висновок службового розслідування від 27.01.2020 за фактом запізнення на робоче місце на 4 хвилини та залишення службового приміщення (адміністративної будівлі) УБЗПТЛ 13.12.2019р. з 10:20 до 16:15 без дозволу безпосереднього керівника. Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є правомірним. Також зазначає, що Наказом ГУНП 17.01.2020р. №122 було продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 20.12.2019 №4873 до 14.02.2020 року, таким чином, службове розслідування проведено в межах встановлених законодавством строків. Відповідач наголошує, що Головним управлінням жодних протиправних дій відносно позивача допущено не було, оскільки наказ ГУНП від 27.01.2020р. №140 к в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді суворої догани виданий в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Від третьої особи - Національного агентства з питань запобігання корупції до суду надійшли письмові пояснення, в яких зазначено, що згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» викривач - фізична особа, яка за наявності переконання, що інформація є достовірною, повідомила про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону, вчинених іншою особою, якщо така інформація стала їй відома у зв`язку з її трудовою, професійною, господарською, громадською, науковою діяльністю, проходженням нею служби чи навчання або її участю у передбачених законодавством процедурах, які є обов`язковими для початку такої діяльності, проходження служби чи навчання. Проте, до Національного агентства не надходило повідомлень від позивача стосовно можливих порушень посадовими особами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області вимог абз.1 ч.3 ст.53 Закону України «Про запобігання корупції».
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року прийнято до свого провадження вказану справу та згідно ч.2 ст.257 КАС України ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідно до пункту 3 Розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02.04.2020), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки розгляду адміністративної справи продовжуються на строк дії такого карантину.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходить службу в органах ОВС з листопада 2008р., в поліції з 07.11.2015р., з грудня 2016 року на посаді старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області та має звання капітан поліції.
ОСОБА_1 звернувся до начальника ГУНП в Дніпропетровській області Огурченка В., з рапортом вх.№Д-6932р від 01.11.2019р. про корупційні правопорушення вчиненні керівництвом УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області, а саме начальником УБЗПТЛ ГУНП полковником поліції ОСОБА_3, заступником начальника-начальником відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_2, заступником начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітаном поліції ОСОБА_4.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 20.12.2019 року №4873 «Про організацію проведення службового розслідування в УБЗПТЛ ГУНП» у відношенні старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ капітана поліції ОСОБА_1 було призначено службове розслідування за фактом запізнення на робоче місце та покинення робочого місця 13.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника, старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ капітана поліції ОСОБА_1 (п.1 Наказу).
Пунктом 2 вказаного Наказу проведення службового доручено дисциплінарній комісії у складі: голови комісії - начальника УБЗПТЛ ГУНП полковник поліції ОСОБА_3., членів дисциплінарної комісії: заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковник поліції ОСОБА_2 ., заступник начальника відділу боротьби з торгівлею людьми УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_5 та начальник відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майор поліції ОСОБА_6.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 17.01.2020 року №122 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 20.12.2019 №4873 до 14.02.2020 року та затверджено склад дисциплінарної комісію у складі: т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_7, членів дисциплінарної комісії: заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковника поліції ОСОБА_2. , заступника начальника відділу боротьби з торгівлею людьми УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_5 та начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_6.
27 січня 2020 року складено висновок службового розслідування за фактом запізнення на робоче місце та залишення робочого місця 13.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника, старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1
Так, пунктами 1-3 висновку службового розслідування визначено:
1. Факт запізнення на робоче місце та залишення робочого місця 13.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 визнати таким, що знайшов своє підтвердження, а у діях капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарний проступок вважати встановленим.
2. Службове розслідування за фактом запізнення на робоче місце та залишення робочого місця 13.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 закінчити.
3. За порушення службової дисципліни, невиконання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, що виразилось у запізненні на службу та перебуванні у робочий час з 10:20 до 16:15 години за межами службових приміщень УБЗПТЛ ГУНП без поважних причин, враховуючи наявне дисциплінарне стягнення догану, оголошену наказом ГУНП від 20.12.2019 №4868, застосувати до старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
У письмових поясненнях ОСОБА_4. зазначено, що він у своєму робочому кабінеті о 09 годині розпочав оперативну нараду, проте ОСОБА_1 не було, але після телефонної розмови з ним, останній о 09.04 год. зайшов до кабінету, де проводилася оперативна нарада.
Судом встановлено. що у п.1.1 Доручення Управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми «Про організацію службової діяльності УБЗПТЛ ГУНП» №4/1-1937 від 05.12.2019р. зазначено: «Щоденно до 09:30 години у службових зошитах (прошитих, пронумерованих та скріплених печаткою) складати індивідуальні плани роботи, затверджені безпосереднім керівником (начальником відділу або сектору)».
У плані заходів на 13.12.2019р. ОСОБА_1 затвердженому начальником УБЗПТЛ в Дніпропетровській області полковником поліції ОСОБА_3 13.12.2019р., зазначено : 1) Супроводження 303 СУ: виконання доручення; виїзд по області для проведення слідчих дій; допит, встановлення свідків; проведення ОРЗ, встановлення отримання інформації, підготовка до НСРД; 2) Рапорт на належні умови. Копія міститься в матеріалах справи та досліджена судом.
13.12.2019р. старшим оперуповноваженим УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 з 13:05год. по 14:40 год. у м.Синельникове було проведено допит двох свідків, що підтверджується Протоколами допиту свідків від 13.12.2019р., копії яких наявні в матеріалах справи.
Також, старшим оперуповноваженим УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 13.12.2019р. було складено рапорт з переліком дій, які були вчинені 13.12.2019р.
ОСОБА_1 звернувся до т.в.о. начальника Дніпропетровського управління ДВБ НПУ із заявою про злочин від 16.12.2019р., за втручання в діяльність працівника правоохоронного органу вчинені службовою особою з використанням свого службового становища за ознаками ч.2 ст.343 КК України.
Листом УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області №4/1-130 від 23.01.2020р. на ім`я начальника Дніпропетровського управління ДВБ НП України направлено матеріали службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУНП від 20.12.2019 № 4873 (зі змінами внесеними наказом ГУНП від 17.01.2020 № 122), проект висновку про результати службового розслідування за фактом запізнення на робоче місце та залишення робочого місця 13.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника капітаном поліції ОСОБА_1 та проект наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 за фактом запізнення на робоче місце, та залишення робочого місця 13.12.2019 без дозволу безпосереднього керівника, з метою його візування.
У вказаному листі також зазначено, що у разі не візування проекту наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 просять надати обґрунтовану відповідь з зазначенням причин його не візуванням.
Згідно листа Дніпропетровського управління ДВБ НП України «Щодо погодження проекту наказу» №425/42-03/01-2020 від 27.01.2020р., повідомлено, що з метою уникнення порушення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (запобігання та врегулювання конфлікту інтересів) Дніпропетровське управління ДВБ Національної поліції України не може погодити вказаний проект наказу з наступних підстав.
01.11.2019 оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1, до Дніпропетровського управління ДВБ Національної поліції України направлено повідомлення (вх. № Д-1009) про можливі корупційні дії керівництва УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області за результатами перевірки якого, матеріали направлено до ТУ ДБР, розташованого в м. Полтава, для прийняття відповідного рішення.
27.01.2020 року ГУНП в Дніпропетровській області прийнято наказ №140 к, яким застосовано до старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Згідно з п.1 вказаного наказу №140 к від 27.01.2020р., дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 було застосовано за порушення службової дисципліни, невиконання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь відділів, секторів апарату ГУНП в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, що виразилось у запізненні на службу та перебуванні у робочий час з 10.20 до 16.15 години 13.12.2019 за межами службових приміщень УБЗПТЛ ГУНП без поважних причин.
У довідці т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області зазначено, що 27.01.2020 року наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 140к, за порушення службової дисципліни, невиконання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Внутрішнього розпорядку дим поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, що виразилось у запізненні на службу та перебуванні у робочий час з 10.20 до 16.15 години 13.12.2019 за межами службових приміщень УБЗПТЛ ГУНП без поважних причин, враховуючи наявне дисциплінарне стягнення догану, застосовану наказом ГУНП від 20.12.2019 № 4868, до старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягненим у виді суворої догани.
Зміст зазначеного наказу доведено до відома особового складу УБЗПТЛ ГУНП.
В матеріалах справи наявна Довідка заступника начальника ВК УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області від 30.03.2020р. відносно ОСОБА_1 в якій зазначено, що за період проходження служби в Національній поліції до дисциплінарної відповідальності притягався, зокрема: - Наказом ГУНП в Дніпропетровській області віл 20.12.2019 № 4868, за порушення службової дисципліни, що виразилось у неналежному веденні справ контрольно-спостережного провадження щодо боротьби з кримінальними правопорушеннями у сфері суспільної моралі та невжитті належних заходів щодо виконання доручення прокуратури, застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани; - Наказом ГУНП в Дніпропетровській області віл 27.01.2020 № 140 к, за порушення службової дисципліни, перебуваючи у робочий час за межами службових приміщень, застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді сурової догани.
Судом досліджена також інформація з Єдиного державного реєстру судових рішень, а саме Постанова Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська по справі № 201/1964/20, провадження №3/201/1624/2020 за наслідком розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, стосовно ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП, якою ухвалено провадження закрити, у зв`язку зі збігом строку притягнення до адміністративної відповідальності.
Згідно вищевказаної постанови судом встановлено, що згідно з фактичними даними, викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення № 69 від 25.02.2020р., складеного стосовно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172-7 КУпАП, останній 27.01.2020р. в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме: підписав висновок про результати службового розслідування стосовно старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , (відповідно до якого наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 140-к від 27.01.2020р. притягнуто до дисциплінарної відповідальності), тим самим, не утримався від вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів та був обізнаним про наявний у нього реального конфлікту інтересів, який виник з моменту, коли ОСОБА_2 дізнався про рапорт ОСОБА_1 , у якому останній стверджував про вчинення ОСОБА_2 незаконних дій на посаді заступника начальника - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі.
Не погоджуючись з наказом ГУНП в Дніпропетровській області №140 к від 27.01.2020р. в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1, позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 ст.1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закону України «Про Національну поліцію») визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно з ч.1 ст.3 Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Статтею 17 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
В силу частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно із ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, який затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут НПУ).
Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом, а поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Згідно із ст. 12 Дисциплінарного статуту НПУ, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Згідно ч. ч. 1, 2, 3, 4, 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Відповідно до ч.1 ст.15 Дисциплінарного статуту НПУ проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Згідно ч.4 ст.15 Дисциплінарного статуту НПУ, забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.
Частиною 7 ст.15 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Згідно з ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту НПУ, у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 18 Дисциплінарного статуту НПУ, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Згідно з ч. ч 3, 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту НПУ, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:
1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;
2) попередня бездоганна поведінка;
3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;
4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;
5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;
6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту НПУ, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з чч.1, 2 ст.21 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 Дисциплінарного Статуту НПУ, дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
Згідно з п.10 розділу 1 Положення забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.
Пунктом 11 розділу 1 Положення визначено, що унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії.
Відповідно до п.13 розділу 1 Положення Дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.
Згідно з п.14 розділу 1 Положення дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.
Пунктом 16 розділу 1 Положення визначено, що у разі прийняття уповноваженим керівником рішення про продовження строків проведення службового розслідування повноваження дисциплінарної комісії продовжуються одночасно з виданням письмового наказу про продовження строку проведення службового розслідування.
Із аналізу наведених вище норм Дисциплінарного статуту та Порядку № 893 слідує, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі невиконання чи неналежного виконання службової дисципліни. Обставини щодо вчинення особою дисциплінарного проступку, встановлюються у ході службового розслідування щодо особи порушника, призначеного начальником за фактом вчинення проступку.
У свою чергу, висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставин, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Такі обставини повинні бути встановлені членами дисциплінарної комісії під час проведення службового на підставі зібраних ними матеріалів та пояснень осіб, яким відомі обставини щодо яких здійснюється службове розслідування.
До осіб на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» п.з ч.1 ст.3 віднесені і поліцейські.
Ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено поняття потенційного та реального конфлікту інтересів, так потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Ч.1, 2 ст.28 вказаного Закону передбачений обов`язок вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.
Судом встановлено, що передумовою для заходів службового розслідування став рапорт начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_3.
Підставою проведення службового розслідування став наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 20.12.2019 року №4873 «Про організацію проведення службового розслідування в УБЗПТЛ ГУНП» у відношенні старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ капітана поліції ОСОБА_1 та визначено її склад: голова комісії - начальник УБЗПТЛ ГУНП полковник поліції ОСОБА_3., члени дисциплінарної комісії: заступник начальника УБЗПТЛ ГУНП - начальник відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковник поліції ОСОБА_2 , заступник начальника відділу боротьби з торгівлею людьми УБЗПТЛ ГУНП майор поліції ОСОБА_5 та начальник відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майор поліції ОСОБА_6.
Під час вирішення питання про те, чи є порушення дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку шкоду завдано ним (могло бути завдано).
З матеріалів службового розслідування, за наслідком якого прийнято спірний наказ, суд встановив, що однією з підстав притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугував факт запізнення на оперативну нараду на 3хв. та залишення робочого місця 13.12.2019р. з 10.20год. до 16.15год. без дозволу безпосереднього керівника.
Так, у рапорті начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 13.12.2019р. зазначено, що порушуючи «Інструкції з організації планування в системі Національної поліції України», затвердженої наказом НПУ від 24.12.2015 №202 та доручення УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області від 05.12.2019 № 4/1-1937, старший оперуповноважений УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 13.12.2019 року запізнився на робоче місце, а саме оперативну нараду, яка проводиться кожного дня о 09 годині, крім того у період часу з 10 години 20 хвилин до 16 години 15 хвилин не зважаючи на заборону безпосереднього керівника покидати адміністративну будівлю УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області, покинув її, інформація щодо виконання обов`язків покладених на працівників поліції та відповідно до посадових інструкцій ОСОБА_1 , відсутня.
Щодо запізнення на робоче місце, судом встановлено та не заперечується відповідачем, що на оперативну нараду 13.12.2019р. позивач запізнився лише на 3-4 хвилини, а саме після того, як йому зателефонував ОСОБА_4 о 09:03год., він з`явився до кабінету, де проводилася оперативна нарада, вказане відповідачем не заперечується, при цьому будь-яких доказів запізнення позивача саме да адміністративної будівлі матеріали справи не містять та відповідачем не надано.
На думку суду факт запізнення позивача на оперативну нараду на 3 хвилини, не може бути підставою для висновку про наявність складу дисциплінарного проступку та як наслідок притягнення особи до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани, а відповідно не свідчить про об`єктивне дослідження обставин вказаного.
Також, суд критично оцінює висновок відповідача про те, що позивач був відсутній на робочому місці 13.12.2019р. з 10.20год. до 16.15год. без поважних причин, оскільки останній погодив виїзд до м. Синельникове для проведення процесуальних дій для виконання доручення слідчого з начальником УБЗПТЛ ОСОБА_3, що підтверджується складеним та затвердженим планом запланованих заходів на день 13.12.2019., копія якого міститься в матеріалах справи. Тобто план заходів на 13.12.2019, доручення слідчого Тунгускова І.В., та рапорт про результати виконаних заходів за 13.12.2019, в тому числі протоколи допиту свідків свідчать про те, що його перебування за межами службового приміщення (адміністративної будівлі) УБЗПТЛ було погоджено із керівництвом, що підтверджує поважність причин, а саме виконання функціональних обов`язків.
Тобто, 13.12.2019 з 10:20 до 16:15 години позивач виконував свої службові обов`язки передбачені пунктом 4 «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій від 26.12.2017 № 4/1-120 дск щодо проведення процесуальних дій за дорученням слідчого у порядку ст.ст. 40, 41 КПК України, а саме допитував свідків, що підтверджується протоколами допиту свідків.
Таким чином, факт відсутності позивача в адміністративній будівлі УБЗПТЛ ГУНП в Д/о 13.12.2019 з 10:20 до 16:15 години доведений, проте вищевказані обставини та докази вказують на наявність підстав (погодженого плану заходів безпосереднім керівником, та доручення слідчого № 8/3951сч від 19.11.2019 І.Тунгускова,) поважності відсутності позивача у вказаний час, у зв`язку з виконанням своїх службових обов`язків поза межами адміністративної будівлі. Проте вказаним обставина під час службового розслідування належної оцінки не надано.
Також судом враховано, що ОСОБА_1 звернувся до т.в.о. начальника Дніпропетровського управління ДВБ НПУ із заявою про злочин від 16.12.2019р., за втручання в діяльність працівника правоохоронного органу вчинені службовою особою з використанням свого службового становища за ознаками ч.2 ст.343 КК України. У вказаній заяві зокрема повідомив про обставини які свідчать на його думку, про факти втручання в його діяльність як працівника правоохоронного органу 13.12.2019р.
Вказаним обставинам під час службового розслідування не надано належної оцінки.
Зважаючи на викладі обставини, суд критично оцінює твердження відповідача щодо встановлення у ході службового розслідування порушення позивачем службової дисципліни, оскільки висновок службового розслідування не містить беззаперечних фактів неналежного виконання позивачем своїх службових обов`язків, та не свідчить про дотримання безсторонності, розсудливості, пропорційності під час його проведення.
Щодо процедури службового розслідування та його об`єктивності, суд зазначає наступне.
Під «об`єктивністю» розуміють: позбавлений упередження і суб`єктивного ставлення; безсторонній, неупереджений (Словник української мови: в 11 томах. Том 5, 1974. стор. 496.).
В обґрунтування позовної заяви позивач, окрім іншого вказує на те, що до складу комісії включено зацікавлених у результатах розслідування осіб, а саме: начальника УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_3. та заступника начальника-начальник відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_2.
Так, 20.12.2019 наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 4873 призначено склад дисциплінарної комісії серед яких було призначено головою комісії - ОСОБА_3. та членом комісії - ОСОБА_2 при цьому 01.11.2019р. що позивач повідомив щодо наявності на його думку фактів їх корупційних правопорушень.
А саме, 01.11.2019р. ОСОБА_1 звернувся до ГУНП в Дніпропетровській області із рапортом на ім`я начальника вх.№Д-6932р від 01.11.2019р. про корупційні правопорушення вчиненні керівництвом УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області, а саме начальником УБЗПТЛ ГУНП полковником поліції ОСОБА_3, заступником начальника-начальником відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_2, заступником начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітаном поліції ОСОБА_4.
Відповідно до ч. 3 ст. 2, ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, є прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником.
Таким чином, суд погоджується з доводами позивача про те, що при проведенні службового розслідування були порушені вимоги передбачені ч.6 ст.14, ч.4 ст.15 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII від 15.03.2018 щодо заборони включення до складу дисциплінарної комісії зацікавлених осіб та проведення службового розслідування на засадах неупередженості та рівності.
Згадані особи проігнорували обов`язок письмово повідомити керівника про існування зацікавленості в результатах розслідування.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 17.01.2020 року №122 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 20.12.2019 №4873 до 14.02.2020 року та затверджено склад дисциплінарної комісії у складі: т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_7, членів дисциплінарної комісії: заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковника поліції ОСОБА_2. , заступника начальника відділу боротьби з торгівлею людьми УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_5 та начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_6.
Враховуючи те, що дисциплінарна комісія, яка готувала висновок службового розслідування, складалась в тому числі з особи, яка є зацікавленою особою у результатах розслідування, підлеглим у яких є позивач, слідує, що її склад, а відповідно і висновок містять елементи легітимної дефектності, що унеможливлює притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.
Суд погоджується із вказаними аргументами позивача про те, що за таких обставин можна дійти до висновку, що висновок службового розслідування на підставі якого прийнято спірний наказ не є належним та допустимим доказом вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Відповідачем саме вказані обставини жодним чином не спростовані, а його посилання, що такі обставини не спростовують вчинення позивачем дисциплінарного проступку судом не враховуються, оскільки саме на відповідачів покладений обов`язок довести правомірність своїх рішень в тому числі належними та допустимими доказами.
Більш того, вказані обставини знайшли своє підтвердження в листі Дніпропетровського управління ДВБ НП України «Щодо погодження проекту наказу» №425/42-03/01-2020 від 27.01.2020р., яким повідомлено, що з метою уникнення порушення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (запобігання та врегулювання конфлікту інтересів) Дніпропетровське управління ДВБ Національної поліції України не може погодити вказаний проект наказу з наступних підстав.
01.11.2019 оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1, до Дніпропетровського управління ДВБ Національної поліції України направлено повідомлення (вх. № Д-1009) про можливі корупційні дії керівництва УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області за результатами перевірки якого, матеріали направлено до ТУ ДБР, розташованого в м. Полтава, для прийняття відповідного рішення.
Крім того, суд звертає увагу на інформацію з Єдиного державного реєстру судових рішень, а саме Постанову Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська по справі № 201/1964/20, провадження №3/201/1624/2020 за наслідком розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, стосовно ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП, якою ухвалено провадження закрити, у зв`язку зі збігом строку притягнення до адміністративної відповідальності.
Згідно вищевказаної постанови судом встановлено, що згідно з фактичними даними, викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення № 69 від 25.02.2020р., складеного стосовно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172-7 КУпАП, останній 27.01.2020р. в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме: підписав висновок про результати службового розслідування стосовно старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , (відповідно до якого наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 140-к від 27.01.2020р. притягнуто до дисциплінарної відповідальності), тим самим, не утримався від вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів та був обізнаним про наявний у нього реальний конфлікт інтересів, який виник з моменту, коли ОСОБА_2 дізнався про рапорт ОСОБА_1 , у якому останній стверджував про вчинення ОСОБА_2 незаконних дій на посаді заступника начальника - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі.
Вказані факти є беззаперечною підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного Наказу №140 від 27 січня 2020 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 , як прийнятого в умовах реального конфлікту інтересів з порушенням вимог ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», що встановлено постановою суду яка набрала законної сили.
Таким чином, суд приходить до висновку про наявність порушень в діях відповідача щодо проведення службового розслідування відносно позивача, сукупність котрих доводить протиправність наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності (порушення пунктів 1, 3-6 частини 2 статті 2 КАС України).
У такому разі у суду відсутній обов`язок робити висновок про наявність дисциплінарного проступку в діях позивача, оскільки суд перевіряє висновок суб`єкта владних повноважень по суті спору за умови дотриманням процедури його прийняття.
За вимогою частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручаючись при цьому в дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Суд акцентує увагу на тому, що ч.2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Однак, в ході судового розгляду справи відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не доведено обґрунтованість та правомірність оскаржуваного позивачем наказу.
Перевіряючи оскаржуваний позивачем наказ суб`єкта владних повноважень на відповідність його критеріям, наведеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає, що оскаржуваний наказ прийнято без врахування всіх обставин справи, що мають значення для прийняття рішення, упереджено, з порушенням принципів розсудливості та безсторонності, пропорційності.
Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірність своїх дій не доведена, а позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу в частині обґрунтовані, документально підтверджені, відповідають чинному законодавству, отже підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить із того, що відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
За таких обставин, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору понесені позивачем у розмірі 840,80грн.
Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати наказ №140 к від 27 січня 2020 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 .
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова