Справа № 360/2324/20
Суддя: І.В. Тихонов
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

20 липня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/2324/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Тихонов І.В., перевіривши матеріали позовної заяви начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління ДСНС України у Луганській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 до начальника Головного управління ДСНС України у Луганській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2, Головного управління ДСНС України у Луганській області про визнання протиправним та скасування наказу від 20 травня 2020 року № 141-НО "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності",

ВСТАНОВИВ:

16 червня 2020 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до начальника Головного управління ДСНС України у Луганській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2, Головного управління ДСНС України у Луганській області (далі - відповідач), в якій позивач просить:

- визнати дії суб`єкта владних повноважень, а саме: начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 протиправними при проведені службового розслідування від 28.02.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області на підставі наказу № 44- НО від 14.02.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 141-НО від 20.05.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області, яким затверджено Положення про Лисичанське міське управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області;

- стягнути з суб`єкта владних повноважень начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 коштів на мою, ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) користь на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, діями або бездіяльністю у сумі 20000 грн. 00 коп.

02.07.2020 до Луганського окружного адміністративного суду через відділ діловодства та обліку звернень громадян (канцелярію) позивачем надано заяву про усунення недоліків з додатками на виконання ухвали суду від 16.03.2020.

Розглянувши надані позивачем матеріали в сукупності з позовною заявою, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у зв`язку з чим суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків.

Судом встановлено, що позивачем до суду подано зауваження до ухвали про залишення позовної заяву без руху, зокрема. зазначивши, що він звільнений від сплати судового збору з огляду на п.13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Щодо визначення позивача відповідачем у справі - начальника Головного управління ДСНС України у Луганській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2, Головного управління ДСНС України у Луганській області, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В силу частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина друга статті 5 КАС України).

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (пункт 9 частини п`ятої статті 160 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин; при цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Згідно з матеріалами позовної заяви позивач оскаржує дії начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 протиправними щодо проведення службового розслідування від 28.02.2020 на підставі наказу № 44- НО від 14.02.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області.

Крім того, позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ № 141-НО від 20.05.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області, яким затверджено Положення про Лисичанське міське управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області

Суд зазначає, що оскаржуваний позивачем наказ підписано начальником Головного управління ДСНС України у Луганській області полковником служби цивільного захисту ОСОБА_2, як керівником суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДСНС України у Луганській області, і позивачем при визначенні саме начальника відповідачем, не надано обґрунтувань, у чому полягає порушення його прав з боку саме начальника Головного управління ДСНС України у Луганській області ОСОБА_2 під час підписання вказаного наказу.

Також позивачем в позові не зазначено, яке саме право позивача, як фізичної особи, порушене зазначеним в позові наказом відповідача, а також не вказано спосіб відновлення такого права.

Таким чином, позивачу слід надати суду позовну заяву, приведену у відповідність до вимог статті 160 КАС України.

Крім того, в порушення приписів ст. 160,161 КАСУ позивачем до матеріалів справи не додано належним чином посвідченої копії оскаржуваного наказу № 141-НО від 20.05.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області, яким затверджено Положення про Лисичанське міське управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області.

Отже, для усунення вказаних недоліків позивачу необхідно надати саме уточнену позовну заяву, оформлену з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, тобто привести позовну заяву у відповідності до норм КАС України, а не в будь-якій іншій заяві, оскільки саме позовна заява є підставою для відкриття провадження у справі та її копія направляється іншій стороні.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 грн. Тобто, за дві вимоги немайнового характеру фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн, а майнового характеру - ще 840,80 грн..

Позивачем судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову з двома вимогами немайнового характеру та вимогою майнового характеру в сумі 1681,60 грн не сплачений. Клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем не надано, жодних доказів, які б надавали пільги щодо сплати судового збору за подання адміністративного позову, не представлено. Крім того, Законом № 3674-VI передбачено вичерпний перелік осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору.

В позовній заяві позивачем зазначено, що він є учасником бойових дій та звільнений від сплати судового збору.

Так, позивач зазначає, що відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" він звільняється від сплати судового збору.

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Статус, права, пільги учасників бойових дій та Героїв України встановлені, відповідно, Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" та Законом України від 16 грудня 1993 року № 3721-ХІІ "Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні".

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняних до них, визначені статтею 12 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" .

Зокрема, за приписами пункту 18 статті 12 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" і пункту 2 статті 9 Закону України від 16 грудня 1993 року № 3721-ХІІ "Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні" такі особи мають пільги зі сплати податків, зборів, мита та інших платежів до бюджету відповідно до податкового та митного законодавства.

Отже, наявність статусу учасника бойових дій або Героя України не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору, а в цій частині зроблена відсилка до іншого законодавства.

Разом з тим, частиною другою статті 22 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

З цією правовою нормою кореспондується пункт 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

Правовий аналіз змісту статті 5 Закону № 3674-VI свідчить про те, що від сплати судового збору звільняються або особи, зазначені в пунктах 7, 8, 9, 10, яким така пільга безумовно надається у зв`язку з наявністю певного статусу незалежно від категорії справи (особи з інвалідністю, громадяни, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи), або особи у справах визначеної в пунктах 1-6, 12-16 категорій.

Такий висновок підтверджується диспозицією пункту 16 частини першої статті 5 названого закону, згідно з яким згадану пільгу мають позивачі - за подання позовів щодо спорів, пов`язаних з наданням статусу учасника бойових дій.

Конструкція пункту 13, в якому йдеться про "справи, пов`язані з порушенням їхніх прав", вказує на категорію справ, в яких учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору. Якби лише наявність в особи такого статусу надавала у цій частині пільгу, то відпадала б необхідність у формулюванні другої частини зазначеної норми закону про те, що звільнення від сплати судового збору стосується спорів про порушені права.

Вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушення прав нерозривно пов`язане саме зі статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які встановлені Конституцією України та іншими законами.

При зверненні до суду особи, яка є учасником бойових дій, наприклад, з позовом про розірвання шлюбу або із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, вона зобов`язана сплатити судовий збір, так як в таких правовідносинах відсутнє порушення якихось прав особи, як учасника бойових дій.

В даному спорі при зверненні до суду позивач, який є учасником бойових дій, просить суд визнати визнати дії суб`єкта владних повноважень протиправними при проведені службового розслідування від 28.02.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області на підставі наказу № 44- НО від 14.02.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області; визнати протиправним та скасувати наказ № 141-НО від 20.05.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області, яким затверджено Положення про Лисичанське міське управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області та стягнути з суб`єкта владних повноважень начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 коштів на мою, ОСОБА_1 користь на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, діями або бездіяльністю у сумі 20000 грн. 00 коп. Даний спір не пов`язаний з наявністю та відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій, в даних правовідносинах відсутнє порушення права позивача, пов`язане саме зі статусом позивача як учасника бойових дій.

Судом не встановлено, що позивачем при зверненні до суду з цим позовом заявлено вимоги про порушення його прав, передбачених статтею 12 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", а отже, позивачем має бути сплачений судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою у розмірі 1681,60 грн.

Зазначена правова позиція знайшла своє відображення в постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (№ рішення в ЄДРСР 85412901), від 18 грудня 2019 року у справі № ЗП/9901/4/19 (№ рішення в ЄДРСР 86877196) та від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (№ рішення в ЄДРСР 87641523).

Окрім того, в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 13 квітня 2020 року та від 06 травня 2020 року по справі № 9901/70/20 зазначено, що відповідно до положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Отже, Законом № 3674-VI звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у цій справі.

Оскільки ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом з приводу оскарження ухвали Вищої ради правосуддя про відмову у відкритті дисциплінарного провадження стосовно судді, яка не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання ОСОБА_1 апеляційної скарги у цій справі підлягає сплаті.

Таким чином, позивач при зверненні із цим позовом до суду не має пільг при сплаті судового збору як учасник бойових дій.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом подання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1681,60 грн за наступними реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у м. Сєвєродон./Луг.окр.адм.суд/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37944909, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA4012080, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.ч. 2, 6 ст.121 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви відповідно до ухвали суду від 22 червня 2020 року, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на три календарних дня з дня отримання ухвали про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Продовжити начальнику відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління ДСНС України у Луганській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 3 (три) календарних дня з дати отримання даної ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 протягом 3-х (трьох) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду уточненої позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу; оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1681,60 грн; належним чином посвідченої копії оскаржуваного наказу № 141-НО від 20.05.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області, яким затверджено Положення про Лисичанське міське управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганський області.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.В. Тихонов