Справа № 240/4717/20
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2020-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без розгляду двічі не з`явився)

16 липня 2020 року м. Житомир справа № 240/4717/20

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Капинос О.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного агентсва рибного господарства України про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся Державного агентсва рибного господарства України вул. Січових Стрілців, 45,Київ 53,04053 із позовом, в якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ №94-ТО від 16.09.2019 про відкриття дисциплінарного провадження .

Ухвалою від 04.05.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання у справі на 08.06.2020.

В судове засідання з"явився позивач та його представник.

У зв"язку з неявкою відповідача у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 23.06.2020.

Позивач, після судового засідання, отримав судову повістку на 23.06.2020 особисто, про що свідчить його особистий підпис у розписці про день і час слухання справи.

23.06.2020 сторони в судове засідання не з"явилися, повідомлені про розгляд справи належним чином. Позивач про причини неявки суду не повідомив, будь-яких клопотань від нього не надходило. Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У зв"язку з цим, розгляд справи було відкладено до 16.07.2020.

В судове засідання 16.07.2020 ні позивач, ні його представник не прибули, про причини неявки не повідомили. Від позивача повернувся конверт з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Відповідно до ст. 124 Кодексу адміністративного судочинства України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;

2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З огляду на положення ч. 11 ст. 126 КАС України та беручи до уваги, що поштове відправлення з повісткою повернулось на адресу суду з незалежних від суду причин, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи 16.07.2020, проте повторно в судове засідання не з"явився.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Таким чином, підставою для залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка належним чином повідомленого позивача без поважних причин та відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд зазначає, що вимоги ч.5 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справ та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Відповідно до ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому суд враховує, що за приписами Кодексу адміністративного судочинства адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку. В розумінні п. 11 ч.1 ст. 4 КАС України розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Отже, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України позовна заява залишається без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України не перешкоджає позивачеві повторно звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (ч. 4 ст. 240 КАС України).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання без поважних причин.

Керуючись статтями 205, 229, 243, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного агентсва рибного господарства України про визнання протиправним та скасування наказу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку встановленому статтею 256 КАС України та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Капинос