Справа № 280/2754/20
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

15 липня 2020 року Справа № 280/2754/20 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Бойченко Ю.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

27.04.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі ГУНП в Запорізькій області, відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 26.03.2020 № 125 о/с про звільнення старшого лейтенанта поліції Топоренка Д.В. (0085972) оперуповноваженого (за рахунок посади старшого оперуповноваженого) сектору кримінальної поліції Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції Головного управління поліції в Запорізькій області з 26.03.2020 та наказ відповідача від 26.03.2020 № 501 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції Топоренка Д.В.;

поновити старшого лейтенанта Топоренка Д.В. (0085972) на посаді оперуповноваженого (за рахунок посади старшого оперуповноваженого) сектору кримінальної поліції Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції Головного управління поліції в Запорізькій області з 26 березня 2020 року;

стягнути з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу;

відповідно до статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) рішення суду в частині поновлення старшого лейтенанта Топоренка Д.В. (0085972) на посаді оперуповноваженого (за рахунок посади старшого оперуповноваженого) сектору кримінальної поліції Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції Головного управління поліції в Запорізькій області та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць допустити до негайного виконання.

На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві зазначає, що поліцейський може бути притягнутий до одного з видів дисциплінарної відповідальності, що передбачені статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII, внаслідок порушення службової дисципліни, яке може проявитись у невідповідності його поведінки. Скоєння дисциплінарного проступку має бути встановлене в ході повного, об`єктивного та всебічного дослідження об`єктивної та суб`єктивної сторони складу проступку в ході службового розслідування з дотриманням строків та порядку його проведення, а також прав особи, визначених Інструкцією. Вказує, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватись також попередня поведінка особи, визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо, отже, у даному випадку, при винесенні спірного наказу № 501 від 26.03.2020, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, відповідачем грубо порушено права, порушено встановлений законодавцем порядок накладання дисциплінарних стягнень та не виконано належним чином своїх обов`язків, службове розслідування проведено не об`єктивно та неповно, в супереч вимог Дисциплінарного статуту та вищезазначеної інструкції, а факти, зазначені у висновку службового розслідування та у наказі, що оскаржується, не відповідають дійсності. Пояснює, що самовільно не залишав несення служби, оскільки від свого безпосереднього керівника начальника сектору кримінальної поліції Шапран М.В. отримав на виконання доручення слідчого у кримінальному провадженні №100000175 від 18.02.2020, яке було отримано 19.02.2020, і 20.02.2020 знаходився в с. Ясна Поляна саме з приводу виконання зазначеного доручення, при виконанні службових обов`язків, з табельною зброєю. Дійсно, я перебував в цивільному одязі, однак зазначений факт не є порушенням вимог законодавства, оскільки з метою виконання доручення слідчого позивачу доручено провести комплекс оперативних заходів з метою встановлення осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, очевидців скоєного, місця збуту викраденого майна, отже, виконуючи оперативні заходи позивач не міг одягати формений одяг, оскільки всі оперативні заходи були б зведені нанівець. Посилається на приписи ст. 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» та стверджує, що жодних порушень службової дисципліни, а також своїх посадових обов`язків, у тому числі порушень, які зазначені у спірному наказі, позивач не вчиняв, а навпаки, належним чином виконував свої обов`язки. Таким чином, на думку позивача, відповідачем порушено вимоги ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 12 Дисциплінарного статуту, оскільки позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неповним з`ясуванням обставин, без наявності його вини, та без наявності шкоди інтересам власника. Також, звертає увагу суду, що фактичні підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності спірним наказом не конкретизовані, у ньому лише зазначена інформація стосовно того, що позивач начебто самовільно залишив місце несення служби з табельною вогнепальною зброєю, та безпідставно виїхав в с. Ясна Поляна, з метою виконання з власної ініціативи, без відповідного доручення слідчого, слідчих розшукових (негласних) дій у кримінальному провадженні, не відповідає фактичним обставинам та спростовується документами, які надаються до цього позову, в той же час, законодавець вимагає, аби факт порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Ураховуючи викладене, вважає, що у зв`язку з недотриманням відповідачем чинного законодавства, щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, порядку накладення дисциплінарного стягнення, передбаченого Дисциплінарним статутом та звільнення останнього зі служби в поліції, притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулось з порушенням порядку застосування дисциплінарних стягнень, а наказ про звільнення є незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 29.04.2020 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та призначене судове засідання на 28 травня 2020 року. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, 26 травня 2020 року надав суду відзив (вх. №24144), відповідно до якого пояснює, що за результатами проведеного службового розслідування, з урахуванням встановлених у його ході обставин, оперуповноваженого СКП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 . ОСОБА_3 було притягнено до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції за порушення вимог ч. 1, п. 2, 3, 7, 9, 12 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ч. 2, 4 ст. 7, п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 6, ч. 2 ст. 7, ст. 9 ЗУ «Про оперативно-розшукову діяльність», ч. 4 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС від 16.02.2018 № 111, ч. 2 ст. 41 КЦК України, що виразилось у самовільному залишенні місця несення служби з табельною вогнепальною зброєю, перебуваючи у цивільному одязі у складі наряду резервної слідчо-оперативної групи Оріхівського відділення поліції та безпідставному виїзді до с. Ясна Поляна, з метою виконання з власної ініціативи, без відповідного доручення слідчого, слідчих розшукових (негласних) дій у кримінальному провадженні, метою яких було встановлення ОСОБА_4 та перевірки останнього на причетність до скоєння крадіжки у ОСОБА_5 , що призвело до суспільного резонансу та зменшенню рівня довіри населення до поліції., у зв`язку з чим просить суд у задоволенні позову відмовити повністю. Наголошує, що згідно з довідкою наданою з відділу комунікації ГУНП в Запорізькій області моніторингом регіональних засобів масової інформації Інтернет-видань та соціальних мереж встановлено, що факт побиття працівниками поліції ветерана ОСОБА_6 , набув суспільного резонансу та розголосу у засобах масової інформації. В результаті моніторингу, виявлено 11 матеріалів про вищезазначені події, що свідчить про велику резонансність події, яка сталась 20.02.2020 за участю працівників. Щодо посилання позивача, що особа має право брати участь у проведенні службового розслідування, необхідно зазначити, що позивач надав свої пояснення у рамках проведення службового розслідування (пояснення від 18.03.2020 та від 23.03.2020). Що стосується посилання позивача, що він не перебував у складі СОГ, зауважує, що про виїзд до с. Ясна Поляна Тоноренко Д ОСОБА_7 керівництву Оріхівського ВП не повідомляв, доручення слідчого в порядку ст. 40 КПК України про проведення слідчих (розшукових) дій по відпрацюванню крадіжки у ОСОБА_8 позивач не отримував, по поверненню до Оріхівського ВП будь-яких рапортів про свій виїзд до с. Ясна Поляна ОСОБА_9 не складав та про вказані події керівництву не повідомляв, а також не повідомляв чергового та безпосереднього керівника про затримання та доставлений ОСОБА_4 до Оріхівського ВП. Крім того, звертає увагу суду, що згідно зі службовою характеристикою позивача встановлено, що службу в органах внутрішніх справ він розпочав у лютому 2007 року курсантом Рівненського вищого професійного училища ДДСО при МВС України, нормативні документи, що регламентують діяльність Національної поліції знає, але не завжди вірно використовував їх у службовій діяльності, допускаючи помилки, до виконання доручених завдань відноситься не завжди відповідально, на зауваження керівництва реагує імпульсивно, намагається виправдати свою поведінку та звинуватити інших працівників та керівників, при виконанні службових обов`язків належної ініціативи не проявляє. Протягом 2020 року ОСОБА_1 розкрито 3 злочини, при цьому, згідно з вказівкою УКР ГУНП в Запорізькій області протягом 2020 року ОСОБА_1 взагалі не проводилась робота по виявленню та вилученню з незаконного обігу зброї, боєприпасів та вибухівки, не надано жодного ініціативного рапорту до слідчого підрозділу на проведення слідчих дій, жодного звернення до УВП для відпрацювання осіб в умовах ізоляції, активної участі у громадському житті колективу не приймав, допускає порушення службової дисципліни та законності. При цьому, за час проходження служби в НПУ до дисциплінарної відповідальності притягався двічі, а 24.05.2016 - зауваження (порушення дисципліни); 01.12.2016 - сувора догана (недолік по службі). З урахуванням зазначених норм, вважає, що дисциплінарною комісією ГУНП в Запорізькій області та керівником ГУНП в Запорізькій області не було допущено порушень вимог чинного законодавства, з урахуванням чого наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності виданий у відповідності до норм чинного законодавства, а тому просить у задоволенні адміністративного позову відмовити у повному обсязі.

Враховуючи приписи ч. 5 ст. 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

ОСОБА_1 службу в органах внутрішніх справ розпочав у лютому 2007 року курсантом Рівненського вищого професійного училища ДДСО при МВС України, у подальшому був призначений на посаду міліціонера охорони об`єктів батальйону міліції Орджонікідзевського ВДСО в м. Запоріжжі УМВС при УМВС України в Запорізькій області, міліціонером охорони об`єктів міліції Заводського МВДСО в м. Запоріжжі УДСО при ГУМВС України в Запорізькій області. У листопаді 2013 року призначений на посаду оперуповноваженого сектору карного розшуку Оріхівського районного відділу ГУМВС в Запорізькій області, а у квітні 2014 року на посаду дільничного інспектора міліції сектору дільничних інспекторів міліції цього відділу. У листопаді 2015 року прийнятий на службу до поліції та призначений на посаду інспектора Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області. У грудні 2016 року у зв`язку з організаційно-штатними змінами призначений на посаду інспектора СРПП №3 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, з серпня 2017 року працював на посадах інспектора з ювенальної превенції сектора превенції та дільничного офіцера поліції сектора превенції Комунарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області. У липні 2019 року призначений на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, де працював до звільнення, про що свідчить службова характеристика.

20 лютого 2020 року зареєстровано за №846 заяву ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення та іншу подію, а саме побиття останнього гр. ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та поліцейськими Оріхівського ВП ГУНП в Запорізькій області.

21 лютого 2020 року, інспектор ВІОС УКЗ ГУНП в Запорізькій області, капітан поліції Ільїн О. звернувся з доповідною запискою на ім`я начальника ГУНП в Запорізькій області, у якій просив за відомостями, викладеними у зверненні ОСОБА_13 щодо можливих неправомірних дій поліцейських Оріхівського ВП ГУНП в Запорізькій області у відношенні її брата ОСОБА_4 призначити та провести службове розслідування.

Наказом «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» №371 від 25.02.2020, у зв`язку із тим, що за заявою громадянина ОСОБА_4 слідчим відділенням Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області розпочате кримінальне провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №10000186, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 т. 365 КК України, за фактом можливого порушення службової дисципліни працівниками Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, зокрема оперуповноваженим СКП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Топоренком Д.В., наказано призначити службове розслідування та утворити дисциплінарну комісію.

Також 26 лютого 2020 року від Управління дотримання прав людини НПУ від 24.02.2020 №285/37/1/01-2020 надійшов лист з проханням провести перевірку звернення, у якому повідомлено, що під час моніторингу ЗМІ виявлено відео, в якому учасник АТО ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скаржиться про те, що його жорстоко побили шість чоловік, у т.ч. співробітники Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області.

26 лютого 2020 року у зв`язку із набуттям подією з побиттям ветерана АТО суспільного резонансу особливо у середовищі ветеранів АТО/ООС заступник начальника ГУНП в Запорізькій області звернувся до начальника ГУНП в Запорізькій області із рапортом про надання дозволу на включення до складу дисциплінарної комісії члена Громадської ради при Міністерстві у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб ОСОБА_14 , а тому наказом від 27.02.2020 №392 внесені зміни до наказу ГУНП в Запорізькій області від 25.02.2020 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії»

Так, згідно з довідкою наданою з відділу комунікації ГУНП в Запорізькій області моніторингом регіональних засобів масової інформації Інтернет-видань та соціальних мереж встановлено, що факт побиття працівниками поліції ветерана ОСОБА_6 , набув суспільного резонансу та розголосу у засобах масової інформації. В результаті моніторингу, виявлено 11 матеріалів про вищезазначені події, які стались 20.02.2020 за участю працівників поліції.

У період з 26 лютого по 07 квітня 2020 року старший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував у оплачуваній відпустці на підставі наказів від 27.02.2020 №84о/с та від 12.03.2020 №105о/с.

В ході проведення дисциплінарного розслідування членами комісії були відібрані письмові пояснення від ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та позивача.

Так, ОСОБА_1 пояснив, що він дійсно працює оперуповповаженим СКП в Оріхівському ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області. 20.02.2020 він ( ОСОБА_1 ) разом з ДОП ОСОБА_23 та ОСОБА_18 за спільною інформацією поїхали до с. Ясна Поляна з метою відпрацювання крадіжки майна з будинку ОСОБА_8 , заява щодо якої 18.02.2020 було написано заяву до Оріхівського ВП. Приблизно о 13.30 він ( ОСОБА_1 ) разом з ОСОБА_23 та ОСОБА_18 прибули до села Ясна Поляна, де від мешканців села почув, що в селі з`явився ОСОБА_4 , який два роки тому здійснив крадіжку у ОСОБА_8 та повідомили, що ОСОБА_4 зараз знаходиться в селі Ясна Поляна між вулицями Ювілейна та Заводська. Після чого, з метою отримання інформації про вчинену крадіжку він ( ОСОБА_1 ) разом з ОСОБА_18 та ОСОБА_23 вирішили знайти ОСОБА_4 та поговорити з ним. З цією метою він ( ОСОБА_9 ) взяв ОСОБА_15 , бо не пам`ятав як ОСОБА_4 виглядає. Коли ОСОБА_18 почав під`їжджати до ОСОБА_4 , який йшов по вулиці, то останній відразу почав тікати. На прохання зупинитись ОСОБА_4 не реагував. Тоді він ( ОСОБА_1 ) спільно з ОСОБА_15 побігли за ОСОБА_4 бо на автомобілі там неможливо було проїхати. ОСОБА_4 почав тікати через огороди та поля в бік с. Новотроїцьке. В с. Новотроїцьке по вул. Леніна він ( ОСОБА_1 ) побачив, що стоять три автомобіля ЗАЗ «Сенс» (автомобіль ОСОБА_18 ), «Рено» білого кольору та «Таврія» синього кольору. Підійшовши ближче, він ( ОСОБА_1 ) побачив, що в автомобілі «Сенс» сидить невідомий чоловік, як потім йому стало відомо, ним виявився ОСОБА_4 . Коли він ( ОСОБА_1 ) спробував сісти в автомобіль, на нього накинулася невідома жінка та почала тягати за речі та штовхати, як йому ( ОСОБА_1 ) пізніше стало відомо, нею виявилася ОСОБА_13 . У зв`язку з цим він ( ОСОБА_1 ) не сів до автомобіля, а лише взяв свою папку з бланками. На протязі дня він ( ОСОБА_1 ) був у цивільному одязі. Після чого він ( ОСОБА_1 ) з ОСОБА_8 поїхав до с. Ясна Поляна, щоб більш детально описати та скласти список викраденого у ОСОБА_8 майна. Будь-яких заходів фізичного впливу до ОСОБА_4 він ( ОСОБА_1 ) не застосовував.

Висновком службового розслідування від 25.03.2020 №1261/01/3-20, за фактом відкриття кримінального провадження та можливого порушення службової дисципліни, зокрема оперуповноваженим СКП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Топоренком Д.В., встановлено, що 20.02.2020 приблизно о 13.00 дільничний офіцер поліції СП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області капітан поліції Журибіда ОСОБА_24 .О. разом з дільничним офіцером поліції СП Оріхівського ВІІ Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Писаревським О.І. та оперуповповаженим СКП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , який в цей день ніс службу у складі резервної слідчо-оперативної групи, у цивільному одязі, з табельною вогнепальною зброєю, па службовому автомобілі ЗАЗ «Сенс», н.з. ( НОМЕР_1 (на синьому фоні), з власної ініціативи, не повідомляючи керівництву відділення поліції, самовільно виїхали до села Ясна Поляна Оріхівського району Запорізької області з метою перевірки інформації про причетність громадянина ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення (злочину), а саме крадіжки майна у громадянина ОСОБА_8 , яка відбулась 18.02.2020. Прибувши о 13.30 до села Ясна Поляна, поліцейським від мешканців села стаю відомо, що ОСОБА_4 бачили між вулицями Ювілейна та Заводська. З мстою відшукання ОСОБА_4 поліцейські взяли з собою громадянина ОСОБА_25 , який міг впізнати ОСОБА_26 в обличчя. По ходу слідування по АДРЕСА_1 . Заводській поліцейські побачили ОСОБА_4 який слідував від своєї сестри ОСОБА_13 в напрямку домівки. Побачивши поліцейських разом з ОСОБА_15 , ОСОБА_4 побоюючись фізичної розправи з боку ОСОБА_15 почав втікати. В цей час ОСОБА_1 разом з ОСОБА_15 почали наздоганяти ОСОБА_4 та кричати, щоб він ( ОСОБА_4 ) зупинився. У зв`язку з тим, що ОСОБА_4 біг в бік села Новотроїцьке. то ОСОБА_18 разом з ОСОБА_23 на службовому автомобілі ЗАЗ «СННС» поїхали в село Новотроїцьке. Коли ОСОБА_4 втікав від ОСОБА_15 та ОСОБА_1 , то зателефонував своїй сестрі ОСОБА_13 та розповів, що його ( ОСОБА_4 ) переслідує ОСОБА_15 разом з поліцейськими Оріхівського ВП, попросив її ( ОСОБА_13 ) забрати його в селі Новотроїцьке. Зустрівши ОСОБА_13 , яка разом з чоловіком приїхала до села Новотроїцьке на автомобілі «Таврія» синього кольору, ОСОБА_4 відразу сів до автомобілю ОСОБА_13 . В цей час до ОСОБА_13 під`їхав автомобіль «Рено» у кузові білого кольору, з якого вийшли ОСОБА_8 та ОСОБА_27 та службовий автомобіль поліції ЗАЗ «Сенс», з якого вийшли ОСОБА_18 та ОСОБА_23 Вийшовши з автомобілю «Рено». ОСОБА_8 почав говорити, щоб ОСОБА_13 дала йому поспілкуватися з ОСОБА_4 , але ОСОБА_13 відмовила. Після чого (зі слів ОСОБА_13 ). ОСОБА_8 за допомогою сили відштовхнув її та силоміць став намагатися витягнути ОСОБА_4 з автомобіля. При цьому поліцейські ОСОБА_18 та ОСОБА_23 не втручались та спостерігали за подіями. Через деякий час до автомобіля «Таврія» прибігли ОСОБА_15 та ОСОБА_1 . В результаті чого ОСОБА_18 , з метою попередження конфлікту, запропонував забрати ОСОБА_4 до Оріхівського ВП та розібратися в ситуації. На вказану пропозицію ОСОБА_13 га ОСОБА_4 погодились, після чого ОСОБА_4 пересів до службового автомобіля поліції. В цей час до ОСОБА_4 на заднє сидіння сів ОСОБА_1 , який перебував у цивільному одязі та почав наносити тілесні ушкодження ОСОБА_4 , на що ОСОБА_13 почала витягувати ОСОБА_1 з автомобіля (згідно з поясненням ОСОБА_13 ). Після того як ОСОБА_1 вийшов зі службового автомобіля, ОСОБА_18 разом з ОСОБА_23 , ОСОБА_4 та ОСОБА_15 поїхали до Оріхівського ВП, а ОСОБА_1 разом з ОСОБА_8 поїхав до села Ясна Поляна з метою скласти повний перелік викраденого майна, яке було викрадено у ОСОБА_8 18.02.2020.

Приблизно о 15.40 ОСОБА_18 разом з ОСОБА_23 , ОСОБА_4 та ОСОБА_15 прибули до Оріхівського ВГІ, де не записуючи ОСОБА_4 до журналу відвідувачів, запрошених та доставлених до Оріхівського ВП. завели ОСОБА_4 до службового кабінету ОСОБА_18 , де спілкувались про крадіжку, яка була вчинена 18.02.2020 у ОСОБА_8 . Приблизно через 15 хвилин після спілкування від ОСОБА_4 було відібрано заяву, в якій він ( ОСОБА_4 ) зазначив, що претензій до поліцейського ОСОБА_18 не має та відмовляється надавати будь-які пояснення. У подальшому ОСОБА_18 відвіз ОСОБА_4 до села Одарівка Оріхівського району Запорізької області, де його ( ОСОБА_4 ) зустріла сестра ОСОБА_13 . Зустрівши ОСОБА_4 , вона ( ОСОБА_13 ) побачила, що ОСОБА_4 був побитий - з правого боку на обличчі була кров, а на голові було садно, в результаті чого вона ( ОСОБА_13 ) зателефонувала до поліції та повідомила про факт побиття ОСОБА_4 поліцейськими Оріхівського ВП.

Крім того, встановлено, що за фактом події, яка сталась 20.02.2020 було відкрито кримінальне провадження № 10000186 від 21.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 т. 365 КК України «Перевищення влади або службових повноважень працівниками поліції Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області», досудове розслідуваний за яким здійснюється Другим слідчим відділом слідчого управління Територіального управління ДБР, розташованого у м. Мелітополь).

Зібраними матеріалами службового розслідування факт нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_4 поліцейськими Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області достовірно підтвердити або спростувати не сталося можливим у зв`язку із суттєвими протиріччями у поясненнях опитаних осіб та відсутністю інших джерел інформації, які б підтверджували зазначене. Вказане можливо встановити лише під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 10000186 шляхом проведення відповідних слідчих дій.

У висновку службового розслідування за фактом дисциплінарного проступку, що виразилось у самовільному залишенні місця несення служби з табельною вогнепальною зброєю, перебуваючи у цивільному одязі у складі наряду резервної слідчо-оперативної групи Оріхівського відділення поліції та безпідставному виїзді в с. Ясна Поляна, з метою виконання з власної ініціативи, без відповідного доручення слідчого, слідчих розшукових (негласних) дій у кримінальному провадженні, метою яких було встановлення ОСОБА_4 та перевірки останнього на причетність до скоєння крадіжки у ОСОБА_8 , що призвело до суспільного резонансу та зменшенню рівня довіри населення до поліції, рекомендовано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» №501 від 26.03.2020, за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ч. 1, п. 2, 3, 7, 9, 12 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України №2337-VIII від 15.03.2018, ч. 2, 4 ст. 7, п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18, п. 1, 3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію`від 0507.2015 №580-VIII, ст.. 6, ч. 2 ст. 7, ст.. 9 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» від 18.02.1992 №2135ХІІ, ч. 4 розділу ХІІІ Інструкція з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС від 16.02.2018 №111, ч. 2 ст. 41 КПК України, до оперуповноваженого СКП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції Топоренка Д.В. наказано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. З наказом позивач під підпис ознайомився 26.03.2020.

Наказом №501 від 26.03.2020 «Про застосування дисциплінарного стягнення» (відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію») оперуповноваженого СКП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції Топоренка Д.В звільнено зі служби в поліції з 26 березня 2020 року.

Не погоджуючись з наказами про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення, вважаючи їх протиправними через порушення порядку проведення службового розслідування і накладення дисциплінарного стягнення, необ`єктивність та не врахування його характеристики, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Проаналізувавши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін та покази свідків, суд вважає, що позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року (далі - Закон №580-VIII).

Згідно зі статтею7 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У пунктах 1, 2, 6 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України № 2337-VIII від 15.03.218 (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Суд наголошує, що відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту, поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до статті 22 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018, затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (далі - Порядок).

Частиною ІІ Порядку передбачено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Також, службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Окрім того, у силу положень частини 1 статті 64 Закону «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Судом встановлено, що підставою для видання спірного наказу від 26.03.2020 № 501 є висновок службового розслідування, відповідно до якого встановлено порушення ОСОБА_1 вимог ч. 1, п. 2, 3, 7, 9, 12 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України №2337-VIII від 15.03.2018, ч. 2, 4 ст. 7, п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18, п. 1, 3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію» від 05.07.2015 №580-VIII, ст. 6, ч. 2 ст. 7, ст. 9 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» від 18.02.1992 №2135ХІІ, ч. 4 розділу ХІІІ Інструкція з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС від 16.02.2018 №111, ч. 2 ст. 41 КПК України, що виразилось у самовільному залишенні місця несення служби з табельною вогнепальною зброєю, перебуваючи у цивільному одязі у складі наряду резервної слідчо-оперативної групи Оріхівського відділення поліції та безпідставному виїзді в с. Ясна Поляна, з метою виконання з власної ініціативи, без відповідного доручення слідчого, слідчих розшукових (негласних) дій у кримінальному провадженні, метою яких було встановлення ОСОБА_4 та перевірки останнього на причетність до скоєння крадіжки у ОСОБА_8 , що призвело до суспільного резонансу та зменшенню рівня довіри населення до поліції.

При цьому, в ході службового розслідування встановлено, що про виїзд до с. Ясна Полина Топоренко ОСОБА_28 керівництву Оріхівського ВП не повідомляв, бо не був впевнений в достовірності вказаної інформації, доручення слідчого в порядку ст. 40 КПК України про проведення слідчих (розшукових) дій по відпрацюванню крадіжки у ОСОБА_8 не отримував. По поверненню до Оріхівського ВП будь-яких рапортів про свій виїзд до с. Ясна Поляна ОСОБА_1 не складав та про вказані події керівництву не повідомляв, про що свідчать письмові пояснення власноручно надані позивачем 18.03.2020 та 23.03.2020 членам дисциплінарної комісії.

Окрім цього, згідно з матеріалами службового розслідування ОСОБА_9 не повідомляв чергового та безпосереднього керівника про затримання та доставлення ОСОБА_4 до Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області.

Стосовно посилання позивача, що особа має право брати участь у проведенні службового розслідування слід зазначити, що позивач надав свої пояснення у рамках проведення службового розслідування, які містяться в матеріалах справи.

Щодо посилання позивача, що він не перебував у складі СОГ, то зазначені відомості спростовуються наступними матеріалами, які надані відповідачем до матеріалів справи та були досліджені в ході дисциплінарного розслідування:

- копія книги нарядів, згідно з якою 20.02.2020 о 08-26 годині старший лейтенант поліції перебував у резервній слідчо-оперативній групі та отримав бойову зброю (КР 4296-79 та 16 набоїв);

- копія журналу інструктажів, де під №з/п 1702 - ОСОБА_1 поставив відмітку про проведення з ним цільового інструктажу;

- копія журналу реєстрації інструктажів з охорони праці, де під №з/п 653 стоїть відмітка, що з ОСОБА_1 проведено інструктаж (цільовий) з охорони праці.

Згідно з довідкою наданою з відділу комунікації ГУНП в Запорізькій області встановлено, що моніторингом регіональних засобів масової інформації Інтернет-видань та соціальних мереж, встановлено, що факт побиття працівниками поліції ветерана ОСОБА_6 , набув суспільного резонансу та розголосу у засобах масової інформації. В результаті моніторингу, виявлено 11 матеріалів про вищезазначені події, що свідчить про велику резонансність події, яка сталась 20.02.2020 за участю працівників.

Вищезазначений наказ реалізовано наказом ГУНП в Запорізькій області від 26.03.2020 № 125о/с, відповідно до якого оперуповноваженого СКП Оріхівського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 .В., звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), з 26 березня 2020 року.

Суд наголошує, що підставою для звільнення позивача стала реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»), у зв`язку із чим не приймає посилання позивача на грубе порушення відповідачем порядку накладення дисциплінарних стягнень.

Згідно зі Службовою характеристикою позивача за період служби в Національній поліції нормативні документи, що регламентують діяльність Національної поліції знає, але не завжди вірно використовував їх у службовій діяльності, допускаючи помилки, до виконання доручених завдань відноситься не завжди відповідально, на зауваження керівництва реагує імпульсивно, намагається виправдати свою поведінку та звинуватити інших працівників та керівників, при виконанні службових обов`язків належної ініціативи не проявляє. Протягом 2020 року ОСОБА_1 розкрито 3 злочини, виконано 14 доручень слідчих, згідно з вказівкою УКР ГУНП в Запорізькій області протягом 2020 року ОСОБА_1 взагалі не проводилась робота по виявленню та вилученню з незаконного обігу зброї, боєприпасів та вибухівки, не надано жодного ініціативного рапорту до слідчого підрозділу на проведення слідчих дій, жодного звернення до УВП для відпрацювання осіб в умовах ізоляції, активної участі у громадському житті колективу не приймав, допускає порушення службової дисципліни та законності.

При цьому, у відзиві зазначене, що за час проходження служби в Національній поліції до дисциплінарної відповідальності позивач притягався двічі, а 24.05.2016 - зауваження (порушення дисципліни); 01.12.2016 - сувора догана (недолік по службі), що саме позивачем не заперечено.

Таким чином, на думку суду, під час проведення службового розслідування було встановлено обставини справи, встановлено ступінь вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського, обставини, що пом`якшують відповідальність, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

З урахуванням вищезазначеного, суд дійшов висновку, що службове розслідування призначено та проведено з урахуванням вимог законодавства України та дотриманням строків, комісією опитано осіб, які мають відношення до подій, що стали предметом перевірки (в тому числі і позивача), об`єктивно досліджено зібрані документи та матеріали.

Суд зазначає, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням позивачем службової дисципліни, що підтверджено результатами службового розслідування. При цьому, проведення такого розслідування та встановлення обставин законодавцем віднесено до компетенції відповідача.

У контексті спірних правовідносин суд має на меті підкреслити, що обраний вид дисциплінарного стягнення є найсуворішим, однак вчинення позивачем проступку, суд оцінив в аспекті співмірності тяжкості вчиненого проступку та обраного відповідачем виду дисциплінарного стягнення.

Визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності. Відтак, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку та особи порушника, начальник може застосувати до нього будь-яке стягнення на власний розсуд.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) пункт 38).

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Даний правовий висновок зазначено у постанові Верховного Суду від 21.09.2018 у справі №824/227/17-а (номер провадження К/9901/27834/18).

Констатуючи означене, суд приходить до висновку, що у керівника ГУНП в Запорізькій області виникли обставини, за яких останній застосував до позивача захід дисциплінарного стягнення у вигляді - звільнення зі служби в Національній поліції України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності..

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність прийнятого рішення, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до ст. 139 КАС України, з огляду на ухвалення судом рішення про відмову у задоволенні позовних вимог та за відсутності доказів понесення відповідачем судових витрат, підстав для їх розподілу немає.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення складено та підписано 15.07.2020.

Суддя Ю.П. Бойченко