Справа № 1.380.2019.005899
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1.380.2019.005899
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Курпіта П.І.,

за участю:

представник позивача Гавришко А.М.,

представник відповідача не прибув,

третя особа Сенюта Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом комунального підприємства Червоноградводоканал до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання протиправним дій, скасування припису та постанови,-

в с т а н о в и в :

комунальне підприємство Червоноградводоканал (далі позивач, КП Червоноградводоканал) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області щодо неправомірного нарахування штрафу комунальному підприємству Червоноградводоканал;

- скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області від 17.07.2019 № 422/19-пз;

- скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області від 11.10.2019 № 636/19-пз;

- скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Якимець Ганни Володимирівни від 23.10.2019 № 34пз/9/1013-6/4856-19, якою на комунальне підприємство Червоноградводоканал накладено штраф у сумі 30105,00 грн за невиконання припису від 17.07.2019 №422/19-пз.

Ухвалою від 18.11.2019 суддя залишила позовну заяву без руху.

Ухвалою від 09.12.2019 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 19.02.2020 суд продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Ухвалою від 19.02.2020 суд залучив до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 .

Ухвалою від 01.07.2020 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що КП «Червоноградводоканал» не погоджується з оскарженими приписами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області та постановою, якою на КП «Червоноградводоканал» накладено штраф. Стверджує, що роботи по будівництву каналізаційно-насосної станції на вул. Стефаника, Лесі Українки, Молодіжна були проведені у 2009 році мешканцями вищеназваних вулиць. Мешканці ряду будинків вулиць Молодіжна, Галицька у м. Червонограді здійснювали прокладання самопливної каналізаційної мережі з наміром підключення до центральної системи каналізації до вул. Козацька. Здійснивши прокладання частини мережі на певному етапі роботи були призупинені, в зв`язку з тим, що самопливна каналізаційна мережа влаштовується з певним нахилом і кожна наступна ділянка прокладається на більшій глибині. Високий рівень ґрунтових вод унеможливив прокладання даної мережі до точки підключення. Одночасно, мешканці окремих будинків у 2009 році здійснили підключення до мережі і почали скидати господарсько-побутові стоки в недобудовану каналізаційну мережу, що призвело до витікання в найнижчій точці, а саме на перехресті вул. Л.Українки та вул. Стефаника. Для недопущення розвитку надзвичайної ситуації та впливу неочищених стоків на рельєф, затоплення прилеглих територій та підвалів житлових будинків, запобіганню екологічної загрози в даному районі, КП «Червоноградводоканал» було здійснено проведення першочергових аварійно-відновлювальних робіт. В залізобетонний колодязь було встановлено насос, яким здійснюється перекачування стоків з вищевказаних житлових будинків в централізовану каналізаційну мережу КП «Червоноградводоканал». Так як, підземна каналізаційно-насосна станція закритого типу, розташована в зоні щільної забудови, то неможливо виконати вимоги п. 8.12 табл. 8.4 ДБН 360-92**.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позові, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву від 24.12.2019 (вх. № 49832), у якому зазначає, що 02.07.2019 відповідно до вимог ч. 1 ст. 41 Закону № 3038, та п. 5, 7, 15 Порядку № 553 - з врахуванням вимог наказу Мінрегіонбуду від 15.05.2012 № 240 - Департаментом було видано направлення для проведення позапланового заходу №422/19- пз, згідно якого доручено головному інспектору будівельного нагляду Павлов Ю.О та Якимець Г ОСОБА_2 провести позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкту будівництва каналізаційної насосної станції по вул. Стефаника Лесі Українки у м. Червонограді Львівської області. За результатами проведеної перевірки встановлено, що у 2009 - 2010 роках позивач власними силами, самочинно без отримання документу на право виконання будівельних робіт та без розроблення і погодження проектної документації і з грубим порушенням будівельних норм (відстаней до існуючих житлових будинків) виконав будівельні роботи з будівництва каналізаційно-насосної станції для водовідведення з індивідуальних прилеглих житлових будинків. Станом на час проведення перевірки виконані роботі з монтажу залізобетонних кілець, приймального колодязя накопичувача, трубного колектора, насосного обладнання та приладів обліку електроенергії. На час проведення перевірки об`єкт не експлуатується по причині виходу з ладу насосного обладнання, а відкачування здійснюється періодично - асинізаторною технікою. Вказані дії з боку позивача є порушенням п. 8.12 табл. 8.4 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», ст. 29 Закону України «Про планування та забудову територій» та ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльності».

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що неявка представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Третя особа ОСОБА_1 подала пояснення від 05.03.2020 (вх. 3945ел), у яких зазначає, що на її запит на ім`я директора КП Червоноградводоканал надано відповідь, що каналізаційно-насосна станція не введена в експлуатацію, на балансі підприємства не перебуває, жодного відношення КП до каналізаційно-насосної станції не має. Також вказує, що каналізаційно-насосна станція будувалась з порушенням будівельних норм, а саме недотримано відстаней до існуючих житлових будинків, без повідомлення власників цих будинків та без погодження з ними. Стверджує, що з нею у будинку проживає 5-ти річна внучка, син-шахтар, та чоловік, у якого професійна легенева недостатність, а каналізаційно-насосна станція дає не тільки неприємний запах, що неможливо відкрити вікна, але й викиди шкідливих речовин, що є лабораторно підтверджені та такі викиди загрожують здоров`ю її сім`ї.

У судовому засіданні третя особа проти позову заперечила із підстав, викладених у поясненнях, просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши пояснення представника позивача, третьої особи, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

На підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та звернення гр. ОСОБА_3 на гарячу лінію області від 24.06.2019 № СИ-118252/Д1 (вх. № 1013/19/21-С від 25.06.2019) відповідач провів позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво каналізаційно-насосної станції на вул. Стефаника, Лесі Українки, Молодіжна м. Червоноград Львівської області» замовник КП "Червоноградводоканал".

За результатами перевірки складено акт від 17.07.2019 № 422/19-пз, відповідно до висновків якого встановлено, що в 2009-2010 роках (в підтвердження - наказ від 31.12.2009 № 160, технічні умови споживачам від 23.06.2006, додаткова угода з ВАТ «Львівобленерго» від 29.01.2010 № 90120 з актом розмежування щодо забезпечення станції електроенергією, довідки абонентського відділу про нарахування та проплату за послуги з водовідведення мешканцям підключених до станції будинків) КП «Червоноградводоканал», власними силами, самовільно, без документу який надає право на виконання будівельних робіт та без проектної документації, з порушенням будівельних норм (відстаней до існуючих житлових будинків) виконано будівельні роботи з «Будівництва каналізаційно-насосної станції на вул. Стефаника, Лесі Українки, Молодіжна в м. Червонограді Львівської області» для водовідведення з індивідуальних житлових будинків. Станом на час перевірки на об`єкті будівництва виконані роботи з монтажу залізобетонних кілець приймального колодязя накопичувача, трубного колектора, насосного обладнання та приладів обліку електроенергії. На час перевірки КНС не експлуатується по причині виходу з ладу насосного обладнання, відкачування здійснюється з колодязя періодично асенізаторною технікою.

У подальшому на підставі висновків акту від 17.07.2019 № 422/19-пз відповідачем складено припис від 17.07.2019 № 422/19-пз про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому з метою усунення виявлених порушень вимагалось усунути встановлені порушення впродовж 2-ох місяців з дня отримання даного припису, а саме порушення п. 8, 12 табл. 8.4 ДБН 360-92**, ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій`чинного на момент вчинення порушення, ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

На підставі наказу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області від 30.09.2019 № 277П та необхідності перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.07.2019 № 422/19-пз відповідач провів позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво каналізаційно-насосної станції на вул. Стефаника, Лесі Українки, Молодіжна м. Червоноград Львівської області» замовник КП "Червоноградводоканал".

За результатами перевірки складено акт від 11.10.2019 № 636/19-пз, відповідно до висновків якого встановлено невиконання вимог припису від 17.07.2019 № 422/19-пз.

На підставі висновків акту від 11.10.2019 № 636/19-пз відповідачем складено припис від 11.10.2019 № 636/19-пз про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому з метою усунення виявлених порушень вимагалось усунути встановлені порушення впродовж 2-ох місяців з дня отримання даного припису, а саме порушення п. 8, 12 табл. 8.4 ДБН 360-92**, ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій» чинного на момент вчинення порушення, ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 11 постанови КМУ від 23.05.2011 № 533, якою затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

Припис отриманий директором КП «Червоноградводоканал» 11.10.2019.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Львівській області Павловим Ю.М. складено протоколи №636/19-пз про адміністративне правопорушення та про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою від 23.10.2019 № 34 пз/9/1013-6/4856-19 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за наслідками розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акт перевірки від 11.10.2019 № 636/19-пз, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.10.2019 № 636/19-пз) визнано КП «Червоноградводоканал» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п. 1, ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 30105,00 грн.

Не погоджуючись з такими діями та рішеннями відповідача позивач і звернувся з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що склались між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статті 41 Закону України № 3038-VI від 17.02.2011 "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) (далі по тексту - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в тому числі Держархбудінспекцією.

Пунктом 2 Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Крім того, вказаним Порядком визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Так, відповідно до пункту 5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

Так, матеріалами справи підтверджено, що позапланові перевірки позивача призначено у зв`язку з надходженням звернення гр. ОСОБА_3 та з метою перевірки виконання вимог припису, тобто за наявності визначених порядком підстав.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Пунктом 16 зазначеного Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Виходячи з системного аналізу наведених правових положень, суд дійшов висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач не заперечує наявність виявлених відповідачем порушень, які описані в актах перевірки, а лише вказує, що він не є суб`єктом, якого може бути притягнуто до відповідальності за виявлені порушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, суд встановив та позивачем не заперечується, що на об`єкті «Будівництво каналізаційно-насосної станції на вул. Стефаника, Лесі Українки, Молодіжна в м. Червонограді Львівської області» замовником будівництва є КП «Червоноградводоканал», отже відповідальність за виявлені під час перевірки порушення вимог містобудівного законодавства несе саме замовник будівництва - КП «Червоноградводоканал».

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій» чинного на момент виникнення спірних правовідносин, дозвіл на виконання будівельних робіт - документ, що засвідчує право замовника та підрядника на виконання підготовчих (якщо підготовчі роботи не були виконані раніше відповідно до дозволу на виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд.

Дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю.

Замовник та підрядник для одержання дозволу на виконання будівельних робіт подають до відповідної інспекції державного архітектурно-будівельного контролю письмову заяву, до якої додаються: 1) документи від замовника будівництва: документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; проектна документація на будівництво, погоджена та затверджена в порядку, визначеному законодавством; відомості про здійснення авторського і технічного нагляду; копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або письмової згоди його власника на проведення зазначених робіт (у разі здійснення реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів містобудування); фінансова звітність, що складається відповідно до статті 11 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" ( 996-14 ), та копія ліцензії на здійснення діяльності з надання фінансових послуг, засвідчена в установленому законом порядку (у разі здійснення будівництва, що передбачає пряме або опосередковане залучення фінансових активів від фізичних осіб); 2) документи від підрядника будівництва: копії установчих документів та свідоцтва про державну реєстрацію; копія ліцензії на виконання функцій генпідрядника будівництва об`єкта, засвідчена в установленому законом порядку; договір (контракт) підряду на будівництво об`єкта; документ про призначення відповідальних виконавців робіт; відомості про кваліфікацію та досвід спеціалістів, які братимуть участь у виконанні замовлення; пропозиції щодо залучення субпідрядників.

У разі здійснення реконструкції або капітального ремонту автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередач, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій в межах існуючих смуг відведення дозвіл на виконання будівельних робіт може надаватися без подання документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Відповідно до п. 8.12 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» санітарно-захисні зони від споруд міських каналізаційних систем до меж житлової забудови, ділянок громадських будинків і підприємств харчової промисловості слід приймати за таблицею 8.4.

З наведеного слідує, що будівельні роботи можуть виконуватися за наявності дозволу на виконання будівельних робіт.

Як встановлено перевіркою, в 2009-2010 роках КП «Червоноградводоканал», самовільно, без документу який надає право на виконання будівельних робіт та без проектної документації, з порушенням будівельних норм (відстаней до існуючих житлових будинків) виконано будівельні роботи з «Будівництва каналізаційно-насосної станції на вул. Стефаника, Лесі Українки, Молодіжна в м. Червонограді Львівської області» для водовідведення з індивідуальних житлових будинків.

При цьому, будь-яких належних пояснень та спростувань вказаного позивач ні під час проведення перевірки, ні під час розгляду справи суду не надав.

Документів підтверджуючих надання вказаного дозволу до суду також не надав.

Відповідно до оскарженої постанови від 23.10.2019 № 34пз/9/1013-6/4856-19 на позивача накладено штраф відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з абзацами 2 пункту 1 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином винесений припис є окремим рішенням суб`єкта владних повноважень, що несе для особи певні зобов`язання та відповідні правові наслідки.

Так, станом на час прийняття оскарженої постанови приписи від 17.07.2019 № 422/19-пз та від 11.10.2019 № 636/19-пз були чинними, отже обов`язковими для виконання.

Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши надані учасниками справи докази, вважає, що проведеною відповідачем позаплановою перевіркою, було встановлено допущення позивачем низки порушень вимог чинного законодавства, під час будівництва об`єкта: «Будівництва каналізаційно-насосної станції на вул. Стефаника, Лесі Українки, Молодіжна в м. Червонограді Львівської області», а тому, обґрунтування позивача, що він не є суб`єктом, якого може бути притягнуто до відповідальності за виявлені порушення у сфері містобудівної діяльності, не спростовують наявності самих порушень та не дають підстав для неврахування висновків акта перевірки.

При цьому, позапланові перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил проведені в присутності директора КП «Червоноградводоканал», про що свідчить його підпис в актах перевірки, зауважень до актів перевірки не надано.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач на законних підставах, з дотриманням встановленої процедури та у межах наданих повноважень прийняв припис від 17.07.2019 № 422/19-пз, припис від 11.10.2019 № 636/19-пз та постанову від 23.10.2019 № 34пз/9/1013-6/4856-19.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч. 1 ст. 9 КАС України).

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування наявності в діях позивача ознак неправомірності, а відтак і правомірності вчинених ним дій та прийняття оскарженого рішення.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Щодо судового збору, то такий на підставі статті 139 КАС України покладається на позивача.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. У задоволенні позову комунального підприємства Червоноградводоканал до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання протиправним дій, скасування припису та постанови -відмовити.

2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Згідно з пунктом 3 Розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені для апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст судового рішення складений 17.07.2020.

Суддя Кедик М.В.