Справа № 640/11526/19
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2020-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2020 року м. Київ № 640/11526/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Качура І.А., при секретарі судового засідання Денисенко А.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: ПІК «ААЗ Трейдінг Ко»

до: Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень

за участі представників сторін:

представник позивача, Михайленко В.О. ;

представник відповідача, Кучерявий О.В.;

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, в якому просить суд:

- скасувати та визнати протиправним Податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «Р»);

- скасувати та визнати протиправним Податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») в частині надмірного нарахування відповідачем завищення суми від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 27 104 374 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва суду від 27.06.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

До суду надійшло клопотання від представника Головного управління ДФС у м. Києві про вихід із прощеного позовного провадження, яке мотивовано тим, що позивачем заявлено вимогу, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.10.2019 задоволено клопотання представника Головного управління ДФС у м. Києві про вихід із прощеного позовного провадження та призначено до судового розгляду справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з висновками, викладеними в Акті перевірки в частині оподаткування податку на додану вартість та частково щодо оподаткування податком на прибуток, ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» повністю не погоджується та вважає їх такими, що суперечать законодавству України, а податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») та Податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «Р»), які видані на підставі Акту перевірки, вважає протиправними та такими, які підлягають скасуванню.

В свою чергу, відповідач у судовому засіданні вважаючи, що оскаржувані позивачем податкові повідомлення-рішення прийняті у повній відповідності до чинного законодавства України, висновки викладені в Акті перевірки та оскаржуваному податковому повідомленні- рішенні - відповідають чинному законодавству, а позовні вимоги позивача повністю не підлягають задоволенню.

Разом з тим позивачем надано до суду відповідь на відзив, в якому вказує, що відповідачем при проведені розрахунку дисконту кредиторської заборгованості не враховані курсові різниці, хоча їх не застосування при веденні бухгалтерського обліку є порушенням законодавства України. При проведенні своїх розрахунків, відповідач застосовує показник і - ставку дисконтування. На думку відповідача, ставка дисконтування повинна дорівнювати середньорічній обліковій ставці рефінансування НБУ.

Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, заслухавши заперечення відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Головним управлінням ДФС у м. Києві проведена перевірка Підприємства із 100 % іноземним капіталом «ААЗ Трейдінг Ко» (з питань дотримання податкового законодавства за період з 01.01.2017 по 30.09.2018 p., валютного - за період з 01.01.2017 по 30.09.2018, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування - за період з 01.01.2017 по 30.09.2018.

За результатами даної перевірки було складено Акт № 90/26-15-14-02-02/21622958 від 08.02.2019 р.

За наслідками проведеної перевірки з урахуванням розглянутих заперечень, ПІК «ААЗ Трейдінг Ко», зокрема, були прийняті та надіслані податкові повідомлення-рішення:

- податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») щодо порушення підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134, пункту 44.1 статті 44, підпункту 140.4.2 пункту 140.4 статті 140 Податкового кодексу України, зі змінами та доповненнями, згідно якого, потрібно виправити завищену суму від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 30 361 152 грн.;

- податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «Р») щодо порушення пункту 198.1, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, зі змінами та доповненнями, в зв'язку з чим було збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість на 248 642 грн. та застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 128 322 грн., всього грошове зобов'язання на суму 372 964 грн.

Державна фіскальна служба України, прийшла до висновку, що ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» завищив податковий кредит за період з 01.01.2017 по 30.09.2018 на загальну суму 248 642 грн., у тому числі за лютий 2018 року у сумі 79 555 грн., за березень 2018 року у сумі 169 087 грн.

Дана сума податкового кредиту була сформована за операціями по взаєморозрахунках ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» з ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП».

В п. 3.2.2 Акту зазначається, що ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП» є фігурантом у кримінальному провадженні № 0000014 від 04.03.2015р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2, ч.3 ст.212. ч.1 ст. 205 КК України. До такого висновку контролюючий орган приходить з огляду на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва по справі № 759/17243/15-к від 03.11.2015 р.

Також, в п. 3.1.1.1 Акту зазначено, що широка номенклатура та значні обсяги реалізованих товарів (робіт, послуг) свідчать про фізичну неможливість здійснення такого об'єму господарської діяльності з наявними у ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП» трудовими та виробничими ресурсами. Також, у Рішенні про результати розгляду скарги від 27.05.2019 р. № 24146/6199-99-11-04-01-25 Державної фіскальної служби України, зазначено, що до заперечення на Акт перевірки було надано документи, щодо транспортування та перевезення дизельного пального, згідно з якими пункт навантаження зазначено: м. Київ, вул. Козелецька, 24-К. Згідно з податковою інформацією встановлено, що ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП» за адресою об'єкта не обліковуються паливні склади. Згідно з інформаційними даними встановлено, що у ПП «КОРПСЕРВІС» за адресою: м. Київ, вул.. Козелецька, 24-К, не обліковуються паливні склади.

В скарзі ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» на податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») та Податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «Р») вих. № 11851 від 02.04.2019 p., яка була отримана ДФС України 03.04.2019 р. вх.. № 1235516, Позивач зазначав, що погоджується з даною вимогою та виконає її, проте за результатами скарги, ППР від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») було залишено без змін.

Що стосується решти суми - 23 478 730 грн., потрібно зазначити, що на її формування показники рядка 01 Декларацій «Дохід від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначених за правилами бухгалтерського обліку». Так, перевіркою було встановлено (п.3.1.1 Акту), що за період з 01.01.2017 по 30.09.2018 заниження доходу на загальну суму 26 822 644 грн., в т.ч. за 2017 рік на суму 974 716 грн. та за три квартали 2018 року на суму 25 847 928 грн. дана сума була сформована за рахунок наступних донарахувань контролюючого органу:

Показник донарахуванняСума донарахування, грн.
Визнання операцій з ТОВ «ТЕХНОЛОГІЧНА ПАЛИВНА КОМПАНІЯ», такими, які здійсненні на безоплатній основі974 716
Визнання операцій з ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП», такими, які здійсненні на безоплатній основі1 491 845
Дисконт кредиторської заборгованості станом на 30.09.201824 356 083
Всього донараховано доходу26 822 644
В листі № 47465/10/26-15-14-02-04 від 14.03.2019 р. про розгляд заперечення зазначено, що перевіркою повноти і своєчасності відображення в обліку та звітності операцій по взаєморозрахунках ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» з ТОВ «ТЕХНОЛОГІЧНА ПАЛИВНА КОМПАНІЯ» (код 39102316) встановлено наступне:

ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» у перевіряємому періоді декларувало придбання у ТОВ «ТЕХНОЛОГІЧНА ПАЛИВНА КОМПАНІЯ» (код 39102316) дизельного палива на загальну суму 974 715,9 грн., в т.ч. ПДВ 162 452,65 грн. однак відповідачем зроблено висновок, що даний товар було отримано на безоплатній основі.

Не погоджуючись з винесеними податковими повідомленнями-рішеннями, вважаючи їх протиправними та необґрунтованими, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Згідно пункту 54.3.2 п. 54.3 ст. 54 ПКУ передбачено, що контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню) врегульовано статтею 200 Податкового кодексу України.

Згідно з пунктом 200.1 цієї статті Податкового кодексу України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов'язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

За правилами пунктів 200.2, 200.3 статті 200 Податкового кодексу України при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом. При від'ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу - зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 200.4 статті 200 Податкового кодексу України якщо в наступному податковому періоді сума, розрахована згідно з пунктом 200.1 цієї статті, має від'ємне значення, то бюджетному відшкодуванню підлягає частина такого від'ємного значення, яка дорівнює сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, а в разі отримання від нерезидента послуг на митній території України - сумі податкового зобов'язання, включеного до податкової декларації за попередній період за отримані від нерезидента послуги отримувачем послуг (підпункт «а»).

Частиною 1 статті 202 Цивільного кодексу України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Статтею 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

За вимогами цивільного законодавства існує презумпція правомірності: правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 2 статті 215 Цивільного кодексу України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Правові наслідки нечинного правочину передбачені статтею 216 Цивільного кодексу України.

Так, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов'язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Якщо у зв'язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

Тобто, у разі укладення нечинного правочину, діючим законодавством не передбачено стягнення коштів в дохід держави, а лише сторони повертаються у початковий стан (застосовується реституція).

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 18 листопада 2014 року (ЄДРСР 41735920), та в постанові Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року №9 "Про практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними", а саме судам відповідно до статті 215 ЦК України необхідно розмежовувати види недійсності правочинів: нікчемні правочини - якщо їх недійсність встановлена законом (частина перша статті 219, частина перша статті 220, частина перша статті 224 тощо), та оспорювані - якщо їх недійсність прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує їх дійсність на підставах, встановлених законом (частина друга статті 222, частина друга статті 223, частина перша статті 225 ЦК України тощо). Нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду (пункт 4). Відповідно до статей 215 та 216 Цивільного кодексу України суди розглядають справи за позовами: про визнання оспорюваного правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. Вимога про встановлення нікчемності правочину підлягає розгляду в разі наявності відповідного спору. Такий позов може пред'являтися окремо, без застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. У цьому разі в резолютивній частині судового рішення суд вказує про нікчемність правочину або відмову в цьому. Вимога про застосування наслідків недійсності правочину може бути заявлена як одночасно з вимогою про визнання оспорюваного правочину недійсним, так і у вигляді самостійної вимоги в разі нікчемності правочину та наявності рішення суду про визнання правочину недійсним (пункт 5).

Доводити правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов'язаний суб'єкт владних повноважень. Разом з тим відповідно до принципу змагальності суб'єкт господарювання має спростувати доводи суб'єкта владних повноважень, якщо їх обґрунтованість заперечує.

Згідно п. 198.1 ст. 198 Податкового кодексу України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг.

Пунктом 198.2 даної статті встановлено, що датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

- дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;

- дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною.

Податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв'язку з:

- придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку;

- придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті, з метою подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду (п. 198.3 ст. 198).

Згідно п. 198.6 ст. 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними.

За приписами норм п. 44.1 і п. 44.3 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платники податків зобов'язані забезпечити зберігання документів, визначених у пункті 44.1 цієї статті, а також документів, пов'язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не менш як 1095 днів з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а у разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту (абз. 2 п. 44.1 ст. 44 ПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" від 16.07.1999 № 996-ХІV (в редакції на момент спірних правовідносин) (далі по тексту - Закон № 996-ХІV), який визначає правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні, бухгалтерський облік є обов'язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.

В розумінні Закону № 996-ХІV, первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Підпункт 14.1.36 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України визначає господарську діяльність як діяльність особи, що пов'язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами. Господарські операції мають бути фактично здійсненими та підтвердженими належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, які відображають реальність таких операцій, та спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування витрат та податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання в своїй господарській діяльності, що пов'язані з рухом активів, зміною зобов'язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентом на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності та свідчать про відсутність у сторін волевиявлення щодо реального здійснення господарської операції.

Порядок транспортування ПММ передбачений Інструкцією про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, яка затверджена спільним наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства економіки України, Міністерства транспорту та зв'язку України, Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 20 травня 2008 року N 281/171/578/155 (надалі - Інструкція).

Відповідно до п. 7.5.6 Інструкції Відпуск нафти і нафтопродуктів до мір повної місткості та нафтопродуктів, розфасованій до тари, оформлюється ТТНу чотирьох примірниках. Форма ТТН № 1- ТТН затверджена цією ж Інструкцією в додатку 3.

На виконання цієї норми були належним чином оформлені такі товарно-транспортні накладні на відпуск нафтопродуктів (нафти) за формою № 1-ТТН:

№ ТТНДата ТТННайменування, марка, вид нафтопродукту (нафти)Об'єм нафтопродукту (нафти), дм3ЗамовникВантажоодержувач
115.02.2018 р.Дизельне паливо ДТ-З-К-521 665ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ППС «ААЗ Трейдінг Ко»
401.03.2018 р.Дизельне паливо ДТ-З-К-58 090ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ПЖ «ААЗ Трейдінг Ко»
602.03.2018 р.Дизельне паливо ДТ-З-К-58 090ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ПІК «ААЗ Трейдінг Ко»
702.03.2018 р.Дизельне паливо ДТ-З-К-58 140ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ПІК «ААЗ Трейдінг Ко»
607.03.2018 р.Дизельне паливо ДТ-З-К-521 665ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ПІК «ААЗ Трейдінг Ко»
Вищевказані ТТН належним чином оформлені, містять печатки та підписи відповідальних осіб та водіїв, тому вважати ці документи оформлені не належним чином немає підстав. Вищевказані ТТН також підтверджують фактичне здійснення господарських операцій.

Реальність здійснення господарських операцій також підтверджують видаткові накладні та сертифікати відповідності.

№видаткової накладноїДатаСертифікат відповідностіТоварКількість, лПостачальникПокупець
2115.02.2018 р.№UA1.145.0019871-17, термін дії з 14.12.2017 до 13.12.2018Дизельне паливо ДТ-З-К-521 665ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ПІК «ААЗ Трейдінг Ко»
8201.03.2018 р.№UA1.145.0019871-17, термін дії з 14.12.2017 до 13.12.2018Дизельне паливо ДТ-З-К-58 090ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ПІК «ААЗ Трейдінг Ко»
8502.03.2018 р.№UA1.145.0019871-17, термін дії з 14.12.2017 до 13.12.2018Дизельне паливо ДТ-З-К-58 090ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ППС «ААЗ Трейдінг Ко»
8602.03.2018 р.№UA1.145.0019871-17, термін дії з 14.12.2017 до 13.12.2018Дизельне паливо ДГ-З-К-58 140ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ППС «ААЗ Трейдінг Ко»
11907.03.2018 р.№UA1.145.0019871-17, термін дії з 14.12.2017 до 13.12.2018Дизельне паливо ДТ-З-К-521 665ТОВ «ГУД ВІЛЛ КОРП»ППС «ААЗ Трейдінг Ко»
Також, реальність вказаних вище господарських операцій підтверджується виставленими рахунками та виписками, які свідчать про фактичну оплату поставленого товару.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «Р») щодо порушення пункту 198.1. п. 198.3. п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, зі змінами та доповненнями, в зв'язку з чим було збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість на 248 642 грн. та застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 128 322 грн., всього грошове зобов'язання на суму 372 964 грн. є необґрунтованим, прийнятим з порушенням законодавства України, а тому таким, яке підлягає скасуванню.

Щодо податкового повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») щодо порушення підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134, пункту 44.1 статті 44, підпункту 140.4.2 пункту 140.4 статті 140 Податкового кодексу України, зі змінами та доповненнями, згідно якого, потрібно виправити завищену суму від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 30 361 152 грн, суд зазначає наступне.

В скарзі ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» на податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») та Податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «Р») вих. № 11851 від 02.04.2019 p., яка була отримана ДФС України 03.04.2019 р. вх.. № 1235516, Позивач зазначав, що погоджується з даною вимогою та виконає її, проте за результатами скарги, ППР від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») було залишено без змін.

На виконання цієї вимоги Відповідача, ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» виправило суму від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 6 882 422 грн. в показниках податкової звітності шляхом подачі уточнюючої Податкової декларації з податку на прибуток, яка була подана

В листі № 47465/10/26-15-14-02-04 від 14.03.2019 р. про розгляд заперечення зазначено, що перевіркою повноти і своєчасності відображення в обліку та звітності операцій по взаєморозрахунках ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» з ТОВ «ТЕХНОЛОГІЧНА ПАЛИВНА КОМПАНІЯ» (код 39102316) встановлено наступне:

ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» у перевіряємому періоді декларувало придбання у ТОВ «ТЕХНОЛОГІЧНА ПАЛИВНА КОМПАНІЯ» (код 39102316) дизельного палива на загальну суму 974 715,9 грн., в т.ч. ПДВ 162 452,65 грн. до заперечення надано документи щодо транспортування дизельного палива та інші документи щодо підтвердження походження товару. Дані документи проаналізовано відповідно до інформаційних баз даних, пункт навантаження відповідає адресі паливного складу постачальників, код УКТЗЕД відповідає сертифікату та паспорту нафтопродукту. Походження та наявність товару встановлено.

Отже, суд вважає, що операції ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» з ТОВ «ТЕХНОЛОГІЧНА ПАЛИВНА КОМПАНІЯ» (код 39102316) є належним чином оформленими первинними документами та не можна вважати що даний товар було отримано на безоплатній основі, а тому Підприємство правомірно оприбуткувало вищезазначений товар. З огляду на це, у контролюючого органу були відсутні підстави для донарахування доходу у розмірі 974 716 грн. для формування показника рядка 01 Декларацій «Дохід від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначених за правилами бухгалтерського обліку». Дана помилка вплинула на розмір показника рядка 02 Декларацій «Фінансовий результат до оподаткування (прибуток), визначений у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності».

Що стосується посилань відповідача щодо розрахунків дисконту кредиторської заборгованості в розрізі Договору позики від 12.04.2010 р. № 1/2010 з компанією «DRIZZLE CLOUD LIMITED» суд зазначає наступне.

Облік кредиторської заборгованості за Договором процентної позики №1/2010 від 12.04.2010р. у ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» ведеться на субрахунку 506 «Інші довгострокові позики в іноземній валюті», згідно оборотної відомості по якому відображено отримання та погашення позики, а також позитивні та негативні курсові різниці.

Порядок відображення в обліку валютних операцій регламентує П(С)БО 21 «Вплив змін валютних курсів». Операції отримання позики призводять до виникнення монетарних статей, тобто статей балансу, які передбачають подальшу сплату у фіксованій сумі грошових коштів. У зв'язку з цим перерахунку на дату балансу та на дату здійснення операції підлягають статті заборгованості за основною сумою позики та процентами за позиками, згідно вимог п.8 П(С)БО 21: «...8. Визначення курсових різниць за монетарними статтями в іноземній валюті проводиться на дату балансу, а також на дату здійснення господарської операції в її межах або за всією статтею (відповідно до облікової політики). Для визначення курсових різниць на дату балансу застосовується валютний курс на кінець дня дати балансу. При визначенні курсових різниць на дату здійснення господарської операції застосовується валютний курс на початок дня дати здійснення операції. Підприємство може здійснити перерахунок залишків на кінець дня за монетарними статтями в іноземній валюті, за якими протягом дня здійснювались господарські операції із застосуванням валютного курсу, встановленого на кінець цього дня.

Курсові різниці від перерахунку грошових коштів в іноземній валюті та інших монетарних статей про операційну діяльність відображаються у складі інших операційних доходів (витрат)...».

Проте відповідачем про проведені розрахунку дисконту кредиторської заборгованості не враховані курсові різниці.

Відповідно до п. 14 П(С)БО 28 Ставка дисконту базується на ринковій ставці відсотка (до вирахування податку), що використовується в операціях з аналогічними активами. При визначенні ставки дисконту враховуються ризики, крім ризиків, що були враховані при визначенні майбутніх грошових потоків.

Отже, ставка дисконту згідно П(С)БО 28 не є середньорічною обліковою ставкою рефінансування НБУ та не може застосовуватися в даній ситуації. Крім цього, оскільки, за Договором процентної позики № 1/2010 від 12.04.2010 р. ППС «ААЗ Трейдінг Ко» не поніс додаткових витрат (гонорари, комісійні збори, операційні витрати, тощо), то ставка дисконтування буде дорівнювати розміру процентів за Договором процентної позики № 1/2010 від 12.04.2010 р.

Відповідно до п. 10 П(С)БО 12 Різниця між собівартістю та вартістю погашення фінансових інвестицій (дисконт або премія при придбанні) амортизується інвестором протягом періоду з дати придбання до дати їх погашення за методом ефективної ставки відсотка. Датою придбання буде день першого надходження грошових коштів за Договором процентної позики № 1/2010 від 12.04.2010 р. від компанії «DRIZZLE CLOUD LIMITED» (Позикодавця) до ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» (Позичальника), тобто 01.06.2010 p., бо саме тоді була здійснена перша операція з перерахування 784 584,90 грн. позики на рахунок позивача (первісне визнання фінансового зобов'язання).

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачами як суб`єктами владних повноважень не доведена правомірність та обґрунтованість прийняття оскаржуваних позивачем рішень.

За таких обставин, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» (03062, м. Київ, вул. Чистяківська, 30, ) до Головного управління ДФС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Скасувати та визнати протиправним Податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «Р»);

Скасувати та визнати протиправним Податкове повідомлення-рішення від 19 березня 2019 року № 2 (Форма «П») в частині надмірного нарахування відповідачем завищення суми від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 27 104 374 грн.

Стягнути на користь ПІК «ААЗ Трейдінг Ко» (03062, м. Київ, вул. Чистяківська, 30, ) понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 19210,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Рішення суду набирає законної сили у строк і в порядку, передбачені ст. 255 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Повний текст рішення складений та підписаний 03.07.2020 року.

Суддя І.А. Качур