Справа № 460/4990/20
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2020-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
17 липня 2020 року м. Рівне№460/4990/20
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді С.А. Борискін, перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою
до приватного виконавця Дорошкевич Віри Леонідівни
про визнання протиправними та скасування постанов,-
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного виконавця Дорошкевич Віри Леонідівни, в якому просила визнати протиправними та скасувати постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Дорошкевич Віри Леонідівни про відкриття виконавчого провадження, про арешт майна боржника, про арешт коштів боржника, про стягнення з боржника основної винагороди, про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження від 28.05.2020 у виконавчому провадженні №62199931.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.
Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон України "Про судовий збір") судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").
Відповідно до абз.4 ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2102,00 грн.
За змістом приписів ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ставка судового збору за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
За практикою Європейського Суду з прав людини (рішення від 14.10.2010 у справі "Щокін проти України") вимога про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.
З матеріалів позовної заяви судом встановлено, що в такій міститься три самостійні вимоги немайнового характеру, а також дві вимоги майнового характеру на загальну суму 3679,00 грн.
Отже, сума сплати судового збору за даний адміністративний позов становить 3363,20 грн. (з розрахунку: 840,80*3= 2522,40 грн. за вимоги немайнового характеру; 840,80 грн. за вимоги майнового характеру, оскільки 3679,00*1%=36,79 грн., що менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).
Всупереч викладеному, позивачем не додано до позовної заяви документа про сплату судового збору.
Втім, разом з позовною заявою позивачем подано заяву про відстрочення сплати судового збору. На обґрунтування даної заяви ОСОБА_1 зазначила, що необхідність сплати судового збору до моменту подання адміністративного позову позбавляє звичайну особу доступу до правосуддя. Крім того, він опиняється у нерівному становищі із відповідачем, який може захищати своїх права без сплати судового збору. Вказувала, що враховуючи те, що заробітна плата є її єдиним джерелом доходу, а на банківський рахунок, на який перераховується заробітна плата, накладено арешт, вона на даний час не має можливості сплатити судовий збір.
Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відтак, підставою для звільнення або відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зокрема, є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.
Проте, позивачем не надано суду документів, із яких можливо було б встановити суму всього її доходу, отриманого за попередній календарний рік - з 01.01.2019 по 31.12.2019.
За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення від сплати судового збору.
Суд вважає за необхідне зазначити, що доказами малозабезпеченості можуть слугувати: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік та довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік (у даному випадку саме за 2019 рік).
Аналогічна позиція була висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.05.2019 в справі №9901/166/19.
Відповідно до ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.
Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути у спосіб, який передбачає подання до суду документа про сплату судового збору у розмірі 3363,20 грн. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця Дорошкевич Віри Леонідівни про визнання протиправними та скасування постанов залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днівз дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя С.А. Борискін