Справа № 360/1090/20
Суддя: Є.О. Кисельова
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

15 липня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/1090/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Терравет" до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення № від 18.12.2019,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна товариства з обмеженою відповідальністю "Терравет" (далі - ТОВ "Терравет", позивач) до Головного управління ДПС у Луганській області (далі - ГУ ДПС у Луганській області, відповідач), в якому позивач просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 18.12.2019 № про застосування штрафу у розмірі 10565,21 гривень.

Позовні вимоги вмотивовані своєчасністю реєстрації податкової накладної, на підтвердження чого надано витяг з комп`ютерної програми M.E.Doc, у зв`язку з чим оскаржуване податкове повідомлення-рішення має бути скасовано.

10.04.2020 до відділу діловодства та обліку звернень громадян (канцелярію) суду за вхідним реєстраційним номером 14347/2020 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого у задоволенні адміністративного позову просили відмовити у повному обсязі, оскільки податкові накладні зареєстровані у Єдиному державному реєстрі податкових накладних зареєстровані у порушення строків, встановлених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. У зв`язку з чим податкове повідомлення-рішення від 18.12.2019 № про застосування штрафу у розмірі 10565,21 гривень є правомірним та скасуванню не підлягає (арк.спр. 66-71).

Ухвалою суду від 17.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі (арк. спр. 48-49).

Ухвалою суду від 13.05.2020 витребувано докази у справі (арк. спр. 94).

Ухвалою суду від 13.05.2020 продовжено строк підготовчого провадження у справі (арк. спр. 95).

Ухвалою суду від 24.06.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу досудового розгляду по суті (арк. спр. 148).

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статтей 72-77, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом встановлено наступне.

Відповідно до підпунктів 19-1.1.1, 19-1.1.2, пункту 19і.1 статті 19-1, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, пунктів 76.1 та 76.3 статті 76, пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України фахівцем Рубіжанського управління Головного управління ДПС у Луганській області проведено камеральну перевірку з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) за вересень 2019 року ТОВ "Терравет" код за .

За результатами вказаної перевірки складено акт від 04.11.2019 № 290/12-32-51-04/43124173, в якому вказано на порушення ТОВ "Терравет" термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість в ЄРПН, відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, за вересень 2019 року із затримкою до 15 календарних днів у загальній сумі ПДВ 105652,06 гривень. Так, перевіркою встановлено, що податкові накладні несвоєчасно зареєстровані в ЄРПН, а саме: податкові накладні від 30.09.2019 за №№ 826, 827, 828, 829, 830, виписані 30.09.2019, зареєстровані 16.10.2019 (арк. спр. 72).

На підставі висновків акту перевірки Головним управлінням ДПС у Луганській області було прийнято податкове повідомлення - рішення від 18.12.2019 № про сплату штрафної (фінансової) санкції у сумі 10565,21 гривень, яке направлено поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення 965 та отримано платником податків 19.12.2019 (арк. спр. 74, 75, звор. бік арк. спр.75).

Не погодившись з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до ДПС України із скаргою від 02.01.2020, яку рішенням ДПС України від 26.02.2020 за № 7279/6/99-00-08-05-05-06 залишено без задоволення (арк. спр. 36-38).

Надаючи правову оцінку спірним відносинам та аргументам учасників справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України також встановлені граничні строки реєстрації таких накладних.

Зокрема, абзацами 14, 15 вказаного пункту передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (абзац 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192та201цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів (абзац 1, 2 пункту 120-1.1. статті 120-1 ПК України).

Відповідно до абзаців 9, 10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1цієї статті та/або пунктом 192.1статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Абзац 13 того ж пункту передбачено, що, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Абзацом 3 пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29 грудня 2010 року (далі - Порядок № 1246), встановлено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем (пункт 3 Порядку № 1246).

Пунктами 4, 5, 6, 9 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 577 (далі - Порядок № 577), визначено, що після накладання кваліфікованого електронного підпису автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня.

Автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів.

Електронні документи, відправлені автором після закінчення строку, встановленого законодавством для подання аналогічних документів в паперовому вигляді, вважаються поданими з порушенням строків їх подання.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Пунктами 11, 12, 13 Порядку № 557 закріплено, що перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).

На другу квитанцію накладається печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі.

З аналізу наведених норм слідує, що датою та часом надання податкової накладної в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Операційний день для подачі в електронному вигляді податкової накладної триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. У разі подачі платником податків електронного документу після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення, то автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня.

Тобто, вказаними нормами закріплено обов`язок для платника податків своєчасно, у строк, встановлений пунктом 9 розділу ІІ Порядку № 577, надавати податкові накладні в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику. При цьому, у разі подачі платником податків електронного документу, зокрема, за 1 годину до його закінчення операційного дня, відповідна автоматизована перевірка здійснюється не пізніше наступного робочого дня.

Із відомостей витягу з комп`ютерної програми M.E.Doc вбачається, що податкові накладні, а саме: податкова накладна від 30.09.2019 № 826 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:51 годині; податкова накладна від 30.09.2019 № 827 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:52 годині; податкова накладна від 30.09.2019 № 828 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:54 годині; податкова накладна від 30.09.2019 № 829 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:55; податкова накладна від 30.09.2019 № 830 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:56 (арк. спр. 10-34).

Також вищевказане підтверджується квитанціями щодо надання податкової накладної в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну податкову і митну політику (арк. спр.115-117, 120-122, 125-127, 130-132, 135).

При цьому, відповідачем у додаткових поясненнях, поданих до відділу діловодства та обліку звернень громадян (канцелярії) суду за вхідним реєстраційним номером 28116/2020, також не заперечується факт надіслання зазначених вище податкових накладних до контролюючого органу 15.10.2019 у період часу: з 19:51 до 19:56 годин (арк. спр. 151-155).

Таким чином, судом встановлено, що вказані вище податкові накладні подані ТОВ "Терравет" в межах операційного дня встановлених граничних строків реєстрації, передбачених абзацами 14, 15 пунктом 201.10 статті 201 ПК України, абзацом 3 пункту 2 Порядку № 1246 та пунктом 9 розділу ІІ Порядку № 577.

Крім того, судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що податкові накладні, а саме: податкова накладна від 30.09.2019 № 826 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:51 годині; податкова накладна від 30.09.2019 № 827 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:52 годині; податкова накладна від 30.09.2019 № 828 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:54 годині; податкова накладна від 30.09.2019 № 829 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:55; податкова накладна від 30.09.2019 № 830 відправлено позивачем до ЄРПН 15.10.2019 о 19:56, зареєстровані відповідачем у ЄРПН 16.10.2020 о 08:00 годині (арк. спр. 76-80).

Отже, судом встановлено, що накладні вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі абзацу 13 пункту 201.10 статті 201 ПК України, пунктом 9 розділу ІІ Порядку № 577.

Оскільки судом достовірно встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ТОВ "Терравет" подано податкові накладні від 30.09.2019 за №№ 826, 827, 828, 829, 830 до контролюючого органу в межах операційного дня встановлених граничних строків реєстрації, передбачених абзацами 14, 15 пунктом 201.10 статті 201 ПК України, абзацом 3 пункту 2 Порядку № 1246 та пунктом 9 розділу ІІ Порядку № 577, в наявності підстави для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 18.12.2019 № про застосування штрафу у розмірі 10565,21 гривень.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що згідно з платіжним дорученням від 13.03.2020 № 389 позивачем сплачено судовий збір в сумі 2102,00 грн.

З огляду на задоволення позову у повному обсязі судові витрати, що складаються з судового збору у розмірі 2102,00 грн, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Вирішуючи питання щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить із такого.

Відповідно до статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з положеннями частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Даний висновок узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 815/4300/17, від 11 квітня 2018 року у справі № 814/698/16. Також узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, наведеному у постанові від 27.06.2018 року у справі №826/1216/16.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України" (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (пункт 268).

У зазначеному рішенні ЄСПЛ також підкреслено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (п. 269).

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України від 5 липня 2012 року №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076-VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Пунктом 9 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI встановлено, що представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI).

Позивачем заявлено до стягнення витрати, пов`язані із розглядом справи, у тому числі витрати на професійну правничу допомогу, загальною сумою 16000 гривень, з яких комплексне обслуговування підприємства за грудень 2019 року по березень 2020 року становить - 15000,00 гривень, складання письмових запитів та усне консультування становить - 1000 гривень.

Позивачем на підтвердження понесення витрат на правову допомогу надано договір про надання правової допомоги від 19.12.2019 № 19-12-19/1-юо, акт здачі-прийняття (надання послуг) по договору про надання правової допомоги від 19.12.2019 № 19-12-19/1-юо, рахунок-фактура від 12.03.2020 № СФ-04/Т; квитанцію про сплату грошових коштів АН № 1-12-03/20 (арк. спр. 42-46).

Проаналізувавши клопотання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу та докази, надані в підтвердження понесення позивачем витрат на правничу допомогу, суд вважає, що зазначений позивачем розмір витрати, є завищеним, оскільки дана категорія справ є поширеною, судова практика сформована судами, а всі додатки до позовної заяви, докази, на підставі яких суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог були у позивача. Тому, аналіз правових підстав та підготовка позовної заяви не потребують такої значної витрати часу, застосування спеціальних професійних навиків з правових питань, як визначає позивач.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що сума судових витрат на правничу допомогу, яку позивач просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, є документальної підтвердженим, проте підлягає зменшенню у зв`язку з відсутності ознак співмірності, визначених частиною п`ятою статті 134 КАС України.

Проаналізувавши наведені норми процесуального законодавства, умови договору про надання правової допомоги та зміст наданих послуг за актом прийому - передачі надання послуг, об`єм матеріалів справи, складність справи та співмірність, суд з урахуванням положень частини п`ятої статті 134 КАС України приходить до висновку, що слід зменшити розмір витрат на правничу допомогу, яка підлягає розподілу між сторонами, з 16000 гривень до 1000 гривень.

З огляду на викладене, на підставі статей 2, 17, 77, 90, 139, 242-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю "Терравет" до Головного управління ДПС у Луганській області (ідентифікаційний номер: 43143746, місцезнаходження: Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вулиця Енергетиків, будинок 72) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення № від 18.12.2019 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Луганській області від 18 грудня 2019 року № про застосування штрафу у розмірі 10565 (десяти тисяч п`ятсот шістесят п`ять) гривень 21 копійок.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Луганській області (ідентифікаційний код: 43143746, місцезнаходження: Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вулиця Енергетиків, будинок 72) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Терравет" (ідентифікаційний код: 43124173, місцезнаходження: Луганська область, місто Рубіжне, вулиця Студентська, будинок 34, квартира 14) судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві гривні) гривень 00 копійок.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Терравет" (ідентифікаційний код: 43124173, місцезнаходження: Луганська область, місто Рубіжне, вулиця Студентська, будинок 34, квартира 14) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Луганській області (ідентифікаційний код: 43143746, місцезнаходження: Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вулиця Енергетиків, будинок 72) витрати, пов`язані з оплатою правової допомоги, у сумі 1000 (одна тисяча) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Є.О. Кисельова