Справа № 640/7069/19
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2020-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2020 року м. Київ № 640/7069/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (відповідач-1) Державної архітектурно-будівельної інспекції України (відповідач-2)
провизнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) від 08.01.2019 №1 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт»;

- зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України включити запис про реєстрацію декларації від 13.11.2013 №КВ 24 та повідомлень про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 19.05.2014 №КВ 21, від 02.07.2016 №КВ 99, від 03.08.2018 №46 до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів;

- визнати протиправною відмову Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у реєстрації повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.11.2013 №24, викладену в листі від 10.12.2018 №073/09/01-15/1012, та зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєструвати повідомлення від 03.12.2018 про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.11.2013 №24.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що видача направлення на перевірку та проведення перевірки па підставі листа ГО «Народ проти корупції» є необґрунтованими, безпідставними та абсурдними, оскільки на дату надходження звернення вказаної організації та на дату видачі направлення на перевірку, на офіційному веб-сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України містилася інформації, що спростовувала твердження, зазначені в листі ГО «Народ проти корупції», а сам лист взагалі не містив зазначення яким чином ОСОБА_1 порушує права ГО «Народ проти корупції». При цьому, як наголошено у позовній заяві, при проведенні перевірки відповідачем-1 порушено строки її проведення, а незважаючи на виконання ОСОБА_1 вимог припису, листом відповідача-1 відмовлено у реєстрації повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.11.2013 №24 з формальних підстав, які не конкретизовано. На додаток, позивачем зауважено, що законодавством встановлено можливість скасування реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт виключно за умови встановлення факту здійснення самочинного будівництва, яке не здійснюється та не може здійснюватися на спірному об`єкті будівництва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено сторонам строк для подання відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Від представника відповідача-2 через канцелярію суду надійшов відзив, в якому останній заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог, оскільки відповідно до вимог чинного законодавства, внесення даних до реєстру щодо вищевказаної декларації здійснюється Держархбудінспекцією, зокрема, у випадку отримання від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), як органу державного архітектурно-будівельного контролю, відповідних даних. Отже, за твердженням відповідача-2, отримання наказу від 08.01.2019 № 1 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.11.2013№ КВ 24 стало підставою для внесення відповідних відомостей Держархбудінспекції до Реєстру, з урахуванням того, що ні Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядком ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 №92, не передбачено внесення даних, або змін до Реєстру (в тому числі щодо відновлення документів декларативного характеру) на підставі рішення суду. Крім того, представником відповідача-2 зроблено висновок про те, що у своєму позові ОСОБА_1 не зазначено, які права останньої порушено саме Держархбудінспекцією.

Від представника відповідача-1 через канцелярію суду надійшов відзив, в якому останній також заперечував проти задоволення позовних вимог, з огляду на те, що у заяві ГО «Народ проти корупції» від 05.07.2018 остання просила провести перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_7; а за письмовим рішенням керівника перевірку було продовжено на два робочі дні у строк з 31.10.2018 до 01.11.2018. При цьому, за результатами проведеної перевірки встановлено, що у даному випадку наявні підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, у відповідності до ст. 376 Цивільного кодексу України, оскільки проектна документація розроблена та затверджена з порушеннями вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил. Водночас, повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.11.2013 №24, подане ОСОБА_1 , не підлягало реєстрації у зв`язку з тим, що інформація у вказаному вище повідомленні значена некоректно та не у повному обсязі.

Крім того, у додатках до відзиву представника відповідача-1 міститься клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, з приводу якого суд зазначає наступне.

У силу ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 4 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України).

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог та наведених законодавчих положень, судом при відкритті провадження зроблено висновок про можливість розгляду адміністративної справи №640/7069/19 за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, у розглядуваному клопотанні представником відповідача-1 не наведено жодної обставини, яка б перешкоджала розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

З урахуванням викладеного, суд дійшов до висновку про необґрунтованість клопотання представника відповідача-1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзиви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, посадовою особою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі звернення ГО «Народ проти корупції» від 05.07.2018 вих. №78 та на підставі наказу Департаменту від 27.09.2018 №737 проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктами містобудування ( ОСОБА_1 та TOB «Прометей-Сяйво») вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир АДРЕСА_5 », за результатами чого складено акт від 01.11.2018, в якому зафіксовано, зокрема, наступне.

Замовник будівництва - ОСОБА_1 - набула права власності на вказані вище об`єкти будівництва 25.03.2016, затвердила проекту документацію 23.07.2018, а договір на здійснення авторського нагляду укладено від 15.08.2017 №23/49, проте, останньою лише 30.07.2018 (вх. № 073/09/01-Ц-З007/3 від 30.07.2018) було подано повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 03.08.2018 №КВ 46, чим порушила триденний строк для повідомлення про такі зміни орган державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушено вимоги ч. 6 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому, за результатами розгляду посадовою особою проектної документації «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир № АДРЕСА_5 », встановлено, що попередній замовник - ОСОБА_2 - затвердив завдання на проектування «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир № АДРЕСА_5 ». Згідно із завданням на проектування вид будівництва - капітальний ремонт.

Згідно з ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», капітальний ремонт - це ремонт житлового будинку з метою відновлення його ресурсу з заміною за необхідності конструктивних та огороджувальних елементів, систем інженерного обладнання, а також поліпшення його експлуатаційних показників.

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», реконструкція житлового будинку - це перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв`язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників.

Зазначене вище завдання на проектування та проектна документація передбачає об`єднання квартир НОМЕР_2 в одну квартиру шляхом зміни планування з втручанням у несучі конструкції будівлі. Отже, відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», вид будівництва реконструкція, а не капітальний ремонт.

З огляду на викладене, встановлено, що попередній замовник - ОСОБА_2 - затвердив, а проектувальник - TOB «Прометей-Сяйво» - погодив завдання на проектування, в якому не вірно визначено вид будівництва і назва об`єкта будівництва не відображає вид будівництва, чим порушено вимоги п. 4.1, п. 8 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.03.2012 №122).

Одночасно встановлено, що проектна організація TOB «Прометей-Сяйво» розробила проектну документацію «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир НОМЕР_2 та МСК в будинку № 33 (в літ. «А») для розміщення квартири по АДРЕСА_5 », назва якої не вірно відображає вид будівництва, чим порушено вимоги п. 8 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.03.2012 №122).

Крім того, проектною організацією TOB «Прометей-Сяйво» до складу проекту «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир НОМЕР_2 та МСК в будинку АДРЕСА_5 у Шевченківському р-ні м. Києва» не включено матеріали обстеження, чим порушено вимоги п. 5.9 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт».

Також, відповідно до складу та змісту проектної документації «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир НОМЕР_2 та МСК в будинку АДРЕСА_5 », не включено розділ щодо демонтажу елементів будинку (квартири) та не визначена безпечна послідовність їх демонтажу з урахуванням особливостей та технічного стану несучих систем будинку, чим порушено вимоги п. 9.10 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт».

З огляду на викладене встановлено, що проектна організація TOB «Прометей-Сяйво» розробила та передала замовнику ОСОБА_2 проект «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир АДРЕСА_5» розроблений з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено вимоги ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі викладеного, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01.11.2018, яким від ОСОБА_1 вимагалось у термін до 03.12.2018 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку, а також складено протокол про адміністративне правопорушення від 01.11.2018.

Як зазначено у позовній заяві, на виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01.11.2018 ОСОБА_1 подано до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих/будівельних робіт.

Листом від 10.12.2018 №073/09/01-15/1012 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив ОСОБА_1 про те, що вказане повідомлення подано з порушеннями встановлених вимог, а саме: у відповідному пункті не підкреслено, на що саме подано повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт; форма повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт не відповідає формі, наведеній у додатку 3-1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466; подані до заяви документи не відповідають суті зазначених змін та не відповідають вимогам наказу Мінрегіону від 16.05.2011 №45, наказу Мінрегіону від 06.11.2017 №289, Постанови Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560; ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», Закону «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності» від 17.12.2011 року №3038-VI, Закону України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 №1805-ПІ.

Внаслідок викладеного, наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 08.01.2019 №1 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», на підставі пп. 3 п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VIII та на підставі акту від 01.11.2018, визначено скасувати реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир АДРЕСА_5 » від 13.11.2013 №КВ 24, замовник - ОСОБА_1 .

Вважаючи даний наказ, а також відмову у реєстрації повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.11.2013 №24, викладену в листі від 10.12.2018 №073/09/01-15/1012, протиправними, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернулась з даним позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Нормативно-правовим актом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з положеннями статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаних законодавчих положень Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У силу п. 7 Порядку №553, серед підстав проведення позапланової перевірки, зокрема, визначено звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, в якості підстави для проведення спірної перевірки визначено ГО «Народ проти корупції» від 05.07.2018 вих. №78, в якому вказано про самовільність будівництва у Шевченківському районі АДРЕСА_5. Виходячи з викладеного, у Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) були наявні законодавчо мотивовані підстави для проведення спірної перевірки.

У той же час, приписами п. 7 Порядку №553 визначено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Так, наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.09.2018 №737 «Про проведення позапланової перевірки» призначено позапланову перевірку ОСОБА_1 та ТОВ «Прометей-Сяйво» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Капітальний ремонт з об`єднанням квартир НОМЕР_2 та МСК в будинку № 33 (в літ. «А») для розміщення квартири по АДРЕСА_5 », на підставі чого видано направлення від 01.10.2018 №б/н, строк дії якого становить з 09.10.2018 по 23.10.2018.

У свою чергу, на підставі службової записки, термін проведення даної перевірки продовжено на два робочі дні, на підставі чого видано направлення зі строком дії з 31.10.2018 по 01.11.2018.

Вказане свідчить про те, що термін проведення зазначеної перевірки відповідає граничному терміну, визначеному положеннями п. 7 Порядку №553. При цьому, суд звертає увагу, що наведеними законодавчими положеннями не передбачено того, що основний строк проведення позапланової перевірки, який не може перевищувати десяти робочих днів, та додатковий (не більше ніж на два робочих дні) не можуть бути дещо розірваними у часі, як це мало місце у межах спірних правовідносин. Отже, твердження позивача про порушення відповідачем-1 строку проведення перевірки не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи.

Відповідно до п.п. 16 та 17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Зі змісту акту 01.11.2018 вбачається, що попередній замовник - ОСОБА_2 - затвердив, а проектувальник - TOB «Прометей-Сяйво» - погодив завдання на проектування, в якому не вірно визначено вид будівництва і назва об`єкта будівництва не відображає вид будівництва, на підставі чого відповідачем-1 зроблено висновок про те, що у межах спірних правовідносин наявні підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, у відповідності до ст. 376 Цивільного кодексу України, оскільки проектна документація розроблена та затверджена з порушеннями вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Приписами ч. 1 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов`язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування (ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Аналогічні за змістом положення також викладено у п. 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Порядок №466), згідно з яким, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник (його уповноважена особа) зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про початок виконання будівельних робіт або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві заяви за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 1 до цього Порядку в одному примірнику.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, до реєстру згідно з цим Порядком.

Відомості щодо внесення даних, зазначених у повідомленні, в якому виявлено технічну помилку або недостовірні дані, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку.

До замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і в передбаченому цим пунктом порядку подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подане з помилками повідомлення або виявлені в ньому недостовірні дані не застосовуються.

У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Замовник будівництва після скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, може повторно надіслати повідомлення згідно з вимогами, встановленими пунктом 13 цього Порядку.

З аналізу наведених законодавчих положень вбачається, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, останні підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, у такому разі (на відміну від випадку виявлення технічних помилок та/або недостовірних даних, які не дають підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом) повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт не подаються. Натомість, орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта, а замовник має право повторно надіслати повідомлення.

У свою чергу, відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Як було зазначено вище, за висновками перевіряючих, завдання на проектування та проектна документація передбачає об`єднання квартир НОМЕР_2 в одну квартиру шляхом зміни планування з втручанням у несучі конструкції будівлі, що, відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», що свідчить про те, що вид спірного будівництва це реконструкція, а не капітальний ремонт, як зазначено під час подання декларації про початок виконання будівельних робіт та у повідомленнях про зміну, які були зареєстровані у подальшому.

Так, відповідно до ДБН А.2.2-3:2012 та ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації»:

- капітальний ремонт - сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності);

- реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко - економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

З огляду на викладене, враховуючи характер будівельних робіт, які передбачають об`єднання двох квартир в одну, у межах спірних правовідносин йде мова саме про реконструкцію спірного об`єкту, а не про капітальний ремонт, як помилково визначено у декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.11.2013 №КВ 24 та у подальшому поданих та зареєстрованих повідомленнях про зміну даних.

На підставі викладеного, суд вказує, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) правомірно та у межах наданих останньому повноважень прийнято наказ від 08.01.2019 №1 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», з урахуванням відсутності в останнього підстав для прийняття та реєстрації поданого ОСОБА_1 повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих/будівельних робіт, що не передбачено у межах спірних правовідносин положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №466. Як наслідок, позовні вимоги зобов`язального характеру, як похідні від розглянутих вище, у силу п. 23 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, також не підлягають задоволенню.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для задоволення останніх.

Керуючись ст.ст. 12, 77, 139, 246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_6 ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, адреса: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32А), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (, адреса: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26) відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок