Справа № 540/1795/20
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2020-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/1795/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Херсонської обласної ради, третя особа на стороні відповідача - Комунальна установа з капітального будівництва та експлуатації Херсонської обласної ради про визнання протиправними та скасування рішень,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Херсонської обласної ради, третя особа на стороні відповідача - Комунальна установа з капітального будівництва та експлуатації Херсонської обласної ради, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт другий рішення Херсонської обласної ради від 29.05.2020 року № 1707 «Про затвердження умов продажу об`єктів малої приватизації, які розроблені аукціонною комісією», а саме: «Комунальній установі з капітального будівництва та експлуатації Херсонської області, як органу приватизації територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області, не пізніше ніж через 10 робочих днів опублікувати інформаційне повідомлення на офіційному веб-сайті Херсонської обласної ради та в електронній торговій системі»;

- визнати протиправним та скасувати рішення Херсонської обласної ради від 26 липня 2018 року № 951 «Про порядок проведення малої приватизації майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області».

У зв`язку із зверненням до суду з адміністративним позовом, який не відповідає вимогам процесуального законодавства, ухвалою суду від 09.07.2020р. вказаний позов було залишено без руху з надання позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Зазначена ухвала направлена позивачу.

14 липня 2020 року позивачем подано до суду заяву про надання виправленою позовної заяви та квитанцію про доплату судового збору.

Вирішуючи вказану заяву, суд виходить з наступного.

Зі змісту хвали від 09.07.2020 р. убачається, що підставою залишення позову без руху стала її невідповідність до норм Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема щодо викладу обставин, якими позивач обгрунтовує позовні вимоги, строків звернення до суду з даним позовом та судового збору, що підлягає сплаті за подання до суду даної позовної заяви.

Слід зазначити, що ухвала від 09.07.2020р. містить роз`яснення кожного недоліку позовної заяви з посиланнями на норми чинного законодавства. Також у вказаній ухвалі чітко зазначені спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви, а саме: "З огляду на викладене позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме для надання до суду оформленої належним чином позовної заяви з викладом обставин та обґрунтуванням щодо протиправності рішення відповідача від 26.07.2018р. №951 "Про порядок проведення приватизації майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області" (у кількості для суду та усіх учасників справи), а також обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з доданими доказами щодо поважності причин пропуску такого строку та документу про доплату судового збору у сумі 840,80 грн., або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону."

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем подано до суду квитанції про сплату судового збору у сумі 840,80 грн. та виправлену редакцію позовної заяви, у якій позивач навів причини пропуску строку звернення до суду з позовом щодо оскарження рішення Херсонської обласної ради №951 від 26.07.2018р. та виклав вимогу про визнання причин поважними і поновити строк звернення до суду.

Разом з тим, з наведеного вище убачається, що позивачем не усунуті позовні вимоги у повному обсязі, у відповідності до вимог ухвали від 09.07.2020р.

Так, в ухвалі від 09.07.2020р. зазначено, що позивачу необхідно надати до суду обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з доданими доказами щодо поважності причин пропуску такого строку. Позивачем наведені причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом у виправленій редакції позовної заяви, однак позивачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження обставин щодо причин пропуску строку звернення до суду, що позбавляє суд можливості їх дослідити, надати правову оцінку та встановити поважність таких причин. При цьому слід зауважити, що позивач оскаржує рішення, звернувшись до суду через півтора роки після спливу встановленого строку звернення до суду з таким позовом.

Обов`язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визнана джерелом права.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 р., набула чинності для України 11.09.1997 р.) "Кожен має право на ... розгляд його справи упродовж розумного строку ... судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру...".

Вирішуючи питання стосовно застосування ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (заява №20347/03 §35) зазначено "… пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності…".

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.".

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені строків звернення з позовом до суду.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

З наведеного убачається, що ухвала від 09.07.2020р. фактично не виконана, недоліки позову залишаються не усунутими.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, вказаний позов підлягає поверненню позивачу, що не позбавляє останнього права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Херсонської обласної ради, третя особа на стороні відповідача - Комунальна установа з капітального будівництва та експлуатації Херсонської обласної ради про визнання протиправними та скасування рішень, разом з доданими документами повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя А.С. Пекний