Справа № 233/3240/20
Суддя: Малінов О. С.
Дата ухвалення: 2020-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

233 233/3240/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 липня 2020 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Малінов О.С., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого інспектора СРПП Костянтинівського ВП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції Любченка Артема Юрійовича про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень по справі про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

15 липня 2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до старшого інспектора СРПП Костянтинівського ВП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції Любченка Артема Юрійовича про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень по справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яка не відповідає вимогам, встановленим КАС України до позовних заяв, за якими адміністративним судом може бути відкрито провадження та здійснюватися розгляд адміністративних справ.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, оригінал квитанції про сплату судового збору у матеріалах позову відсутній.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В силу ч.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.8 ст.160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивач посилається в адміністративному позові на положення статті 288 КпАП України, якою передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

При цьому, з 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон України «Про судовий збір» № 3674-VI. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI .

Відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Наведене узгоджується із позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17.

Так, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КпАП України, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн. (відповідно 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 420 грн. 40 коп.).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 420 грн. 40 коп. на номер рахунку (IBAN) UA0005058, отримувач Костянтин.УК/м.Костянтинівка/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37890775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), та надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, в порушення вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України, згідно яких в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, позивачем не зазначено повної назви та адреси місцезнаходження відповідача по справі.

Відповідно до п.11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення зазначених вимог в позовній заяві не міститься власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого інспектора СРПП Костянтинівського ВП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції Любченка Артема Юрійовича про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень по справі про притягнення до адміністративної відповідальності, залишити без руху, повідомивши про це позивача, запропонувавши йому усунути зазначені недоліки позову, надавши строк для усунення вказаних недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали суду.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до старшого інспектора СРПП Костянтинівського ВП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції Любченка Артема Юрійовича про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень по справі про притягнення до адміністративної відповідальності, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що в разі не усунення позивачем зазначених недоліків позовної заяви у встановлений строк, адміністративний позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду щодо визначення розміру судових витрат. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до п.3 розділу VІ «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), зокрема, строки на усунення недоліків позовної заяви, апеляційне оскарження судового рішення, визначені статтями 169 та 295 цього кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя