Справа № 420/4251/20
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2020-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4251/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України) справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МІСЬКПРЕСА» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «МІСЬКПРЕСА» до Головного управління ДПС в Одеській області в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС в Одеській області № від 24.02.2020 року.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

По перше:

відповідно до абз.12 п.2 розділу III Порядку № 727, вступна частина акта (довідки) документальної перевірки повинна містити такі дані вид перевірки (документальна планова або позапланова, виїзна або невиїзна перевірка), однак Акт перевірки не містить такої інформації;

при складанні акта (довідки) на паперовому носії титульний аркуш акта (довідки) документальної перевірки друкується на номерному бланку контролюючої о органу для складання актів документальних перевірок. Однак титульний аркуш Акту перевірки від 24.01.2020 року не роздрукований на номерному бланку контролюючого органу для складання актів перевірок;

титульний аркуш Акту перевірки від 25.10.2019 року не містить інформацію про місцезнаходження контролюючого органу, який проводив перевірку, номери телефону, телефаксу та адреса електронної пошти;

враховуючи вимоги ПК України та Порядку №727, приписи ДСТУ 4163-2003 та 2732:2004, відбиток печатки контролюючого органу є основною умовою дійсності Акту.

З огляду на вказане складення Акту перевірки з порушенням закону є порушенням принципу «належного урядування».

По друге:

розрахунку до податкового повідомлення-рішення № від 24.02.2020 року не має. Замість нього додано додаток до податкового повідомлення - рішення від 22.11.2017 року № «Розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) ТОВ «МІСЬКПРЕСА». Однак, податкового повідомлення-рішення від 22.11.2017 року № не існує, оскільки у 2017 році не існувало ТОВ «МІСЬКПРЕСА»;

додаток до податкового повідомлення-рішення від 22.11.2017 року № «Розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) ТОВ «МІСЬКПРЕСА» не містить ані нумерації сторінок, ані відбитки печатки контролюючого органу.

По третє:

порушено строк прийняття податкового повідомлення-рішення, з врахуванням того, що акт перевірки складений 21.01.2020 року, а отриманий ТОВ «МІСЬКПРЕСА» 25.01.2020 року, граничний строк складення податкового повідомлення рішення -14.02.2020 року.

По четверте:

оскаржуване ППР містить математичні помилки.

Окрім того, Ухвалою слідчого судді Дніпровський районний суд м. Києва Курило А.В. 15 червня 2019 року по справі №755/9598/19 провадження №1-кс/755/4500/19 було винесено ухвалу, якою вирішено накласти арешт на майно, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8 наступних підприємств:... ТОВ «Міськпреса» 42475767,... шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по вказаним підприємствам, на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Через наявність цієї ухвали ТОВ «МІСЬКПРЕСА» позбавлене було можливості отримати зареєстровані податкові накладні.

Отже, визнання порушенням та покладення на платника податків відповідальності за не вчинення дій, які він був позбавлений можливості вчинити, незважаючи на те, що зробив все від нього залежне (своєчасно направив податкові накладні для реєстрації в ЄРПН), є неприпустимим, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення є незаконним та підлягає скасуванню.

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 21.05.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України).

Відповідно ст.162 КАС України відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалу про відкриття провадження по справі доставлено на адресу відповідача Головного управління ДПС в Одеській області 22.05.2020 року засобами електронного зв`язку, що підтверджується матеріалами справи (а/с. 47-50).

05.06.2020 року за вх. № 21743/20 представником Головного управління ДПС в Одеській області В.В. Палтека (за довіреністю) надано відзив на адміністративний позов.

Відзив обґрунтовано наступним.

Відповідно до фактичних обставин справи, ГУ ДПС в Одеській області було проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних ТОВ «МІСЬКПРЕСА», в Єдиному державному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), дата виписки яких припадає на 2019 р. За результатами перевірки складено акт № 243/15-32-50-04/42475767 від 21.01.2020 р.

Перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, встановлених статтею 201 ПК України, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації. Відповідальність платника податків за порушення визначена ст. 1201 ПК України.

Згідно з вимогами п. 54.3 ст. 54 ПК України, на підставі акту перевірки № 243/15-32-50-04/42475767 від 21.01.2020 винесено податкове повідомлення-рішення № від 24.02.2020 р.

Порушення платниками ПДВ граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН тягнуть за собою накладення штрафу в розмірах, встановлених п.1201.1 ст. 1201 ПК України.

При цьому, статтею 1201 розділу II ПК України виключення щодо застосування штрафних санкцій за порушення терміну реєстрації податкових накладних в ЄРПН передбачено лише для податкових накладних, що не надаються отримувачу (покупцю), складених на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Вищенаведеними нормами передбачається відповідальність за порушення строку реєстрації податкової накладної у вигляді штрафу незалежно від причин, у зв`язку з якими було порушено цей строк.

Необгрунтованими є твердження позивача про те, що разом із податковим повідомленням-рішенням № від 24.02.2020 не було надано розрахунку до такого податкового повідомлення-рішення. Розрахунок був направлений разом із податковим повідомленням-рішенням, але з технічною помилкою. Було не вірно вказано номер та дату податкового повідомлення-рішення у розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Слід зазначити, що окремі дефекти форми рішення контролюючого органу не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення, і, як наслідок, про його скасування.

Якщо спірне рішення прийняте контролюючим органом у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення законодавства, за які застосовуються відповідні санкції, та розмір останніх), таке порушення може бути визнано судом правомірним, навіть у разі, коли недотримано окремих елементів. (Дана правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19 травня 2020 року по справі №820/2300/18).

Посилання Позивача на наявність Ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва Курило А.В. 15 червня 2019 року по справі №755/9598/19 провадження №1-кс/755/4500/19, якою вирішено накласти арешт на майно, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України, ТОВ «МІСЬКПРЕСА», шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ), на яку ТОВ «МІСЬКПРЕСА» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН - не доведено жодним належним доказом.

Звертаємо увагу, що подання документів засобами електронного зв`язку в електронній формі здійснюється платниками відповідно до норм законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронний цифровий підпис», Податкового кодексу України, Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (далі - Порядок № 557), на підставі Договору про визнання електронних документів (далі - Договір) шляхом надсилання заяви про приєднання до договору про визнання електронних документів .

ТОВ «МІСЬКПРЕСА» сформована та подана заява про приєднання до Договору в електронному вигляді 17.10.2018 року, яка прийнята контролюючим органом 18.10.2019 року.

ТОВ «МІСЬКПРЕСА» сформована та подана заява про приєднання до Договору в електронному вигляді 16.09.2019 року, яка прийнята контролюючим органом 17.09.2019 року.

ТОВ «МІСЬКПРЕСА» сформована та подана заява про приєднання до Договору в електронному вигляді 01.10.2019 року, яка прийнята контролюючим органом 02.10.2019 року.

Відповідно, ТОВ «МІСЬКПРЕСА» було приєднано до Договору про визнання електронних документів, та мало можливість направляти на реєстрацію податкові накладні.

З огляду на несвоєчасне направлення на реєстрацію податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних, останні були зареєстровані з порушенням встановленого вимогами ПК України строку, що призвело до прийняття ГУ ДПС в Одеській області ППР № від 24.02.2020 щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у розмірі 421510 грн. 54 коп.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

ГУ ДПС в Одеській області проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних ТОВ «МІСЬКПРЕСА», в Єдиному державному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), дата виписки яких припадає на 2019 р.

За результатами перевірки складено акт №243/15-32-50-04/42475767 від 21.01.2020р.

Перевіркою встановлено:

Затримання граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 ПК України, на яких відповідно до вимог ст. 192 та 201 ПКУ покладено обов`язок щодо такої реєстрації:

ПН № 8 від 28.02.2019 року (кількість днів затримки 4);

ПН № 81 від 28.02.2019 року (кількість днів затримки 4);

ПН № 105 від 31.05.2019 року (кількість днів затримки 10);

ПН № 26 від 04.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 32 від 14.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 24 від 11.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 9 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 58 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 57 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 54 від 30.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 14 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 50 від 29.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 38 від 15.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 40 від 16.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 36 від 14.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 37 від 15.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 45 від 15.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 52 від 30.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 60 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 2 від 09.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 24 від 30.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 61 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 97 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 49 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 6 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 51 від 29.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 15 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 48 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 56 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 53 від 30.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 21 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 98 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 18 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 99 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 30 від 05.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 11 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 62 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 103 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 65 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 69 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 100 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 109 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 3 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 59 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 19 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 28 від 15.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 20 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 63 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 29 від 15.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 31 від 09.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 25 від 30.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 66 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 17 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 4 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 10 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 12 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 13 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 55 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 7 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 1 від 28.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 47 від 27.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 67 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 102 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 64 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 68 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 107 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 23 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 108 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 96 від 20.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 27 від 15.08.2019 року (кількість днів затримки 76);

ПН № 101 від 31.08.2019 року (кількість днів затримки 61);

ПН № 31 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 97 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 27 від 13.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 30 від 20.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 34 від 13.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 38 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 32 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 6 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 49 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 43 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 12 від 27.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 55 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 41 від 27.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 24 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 46 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 17 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 9 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 44 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 92 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 13 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 45 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 53 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 95 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 20 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 21 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 89 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 14 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 93 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 3 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 23 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 51 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 36 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 8 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 4 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 29 від 16.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 56 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 35 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 91 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 96 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 5 від 03.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 52 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 16 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 50 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 10 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 94 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 19 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 47 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 86 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 37 від 15.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 42 від 27.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 26 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 11 від 06.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 18 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 82 від 13.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 33 від 11.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 54 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 15 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 87 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 1 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 28 від 13.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 90 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 48 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 40 від 25.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 85 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 99 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 105 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 100 від 30.09.2019 року (кількість днів затримки 31);

ПН № 2 від 12.09.2019 року (кількість днів затримки 46);

ПН № 23 від 11.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 22 від 11.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 34 від 11.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 3 від 03.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 30 від 04.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 3 від 15.10.2019 року (кількість днів затримки 15);

ПН № 27 від 04.10.2019 року (кількість днів затримки 15).

Згідно з вимогами п. 54.3 ст. 54 ПК України, на підставі акту перевірки №243/15-32-50-04/42475767 від 21.01.2020 винесено податкове повідомлення-рішення № від 24.02.2020 року.

ТОВ «МІСЬКПРЕСА» сформована та подана заява про приєднання до Договору в електронному вигляді 17.10.2018 року, яка прийнята контролюючим органом 18.10.2019 року.

ТОВ «МІСЬКПРЕСА» сформована та подана заява про приєднання до Договору в електронному вигляді 16.09.2019 року, яка прийнята контролюючим органом 17.09.2019 року.

ТОВ «МІСЬКПРЕСА» сформована та подана заява про приєднання до Договору в електронному вигляді 01.10.2019 року, яка прийнята контролюючим органом 02.10.2019 року.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Стаття 19 Конституції України в першому реченні закріплює автономію особистості в її різноманітній життєдіяльності, а у другому реченні містить її королларій, передбачаючи, що держава не може виходити за межі повноважень, що передбачені Конституцією та законами України.

У «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», опублікованому на офіційному сайті Верховного Суду, зазначено, що «критеріями судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень є: критерії перевірки діяльності публічної адміністрації, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, мета, з якою дискреційне повноваження надано, об`єктивність дослідження доказів у справі, принцип рівності перед законом, безсторонність; публічний інтерес, задля якого дискреційне повноваження реалізується; зміст конституційних прав та свобод особи; якість викладення у дискреційному рішенні доводів, мотивів його прийняття».

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Конституція України (в редакції станом на 30.09.2016 року) містить статтю 124 «…Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.», яка визначає можливість судового захисту за наявності юридичного спору.

Юридичний спір в даній справі виник у зв`язку з винесенням відповідачем податкового повідомлення-рішення № від 24.02.2020 р., яким на позивача накладено штраф у сумі 421510 грн. 54 коп.

Згідно з вимогами ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Основним законодавчим актом, який урегульовує відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства є Податковий кодекс України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI.

Права контролюючого органу визначені статтею 20 Податкового кодексу України, так підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 вказаної статті встановлено, що контролюючий орган має право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Положеннями пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з положеннями підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (пункт 76.2 вказаної статті).

Згідно з пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 № 165 затверджено Методичні рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця.

Підпунктом 2.5.1 пункту 2.5 встановлено, що після закінчення строку, наданого платнику податків в інформаційному (електронному) повідомленні для самостійного виправлення помилок, проводиться камеральна (електронна) перевірка, за наслідками якої складається (формується): у разі встановлення помилок (порушень) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності - Акт про результати камеральної перевірки; у разі відсутності помилок (порушень) у податковій звітності - до впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" інспектор у тій частині перевіреної звітності, що заповнюється службовими особами Міндоходів, робить відмітку у графі "порушень (помилок) не виявлено" (якщо інше не визначено Кодексом), вказує дату проведення камеральної перевірки і ставить підпис; після впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" складається (формується) Довідка про результати камеральної перевірки для платників податку, які надали декларацію в електронному виді з визначеною IP-адресою.

Відповідно до пункту 4.5 Регламенту опрацювання податкових декларацій з податку на додану вартість, за якими задекларовано від`ємне значення та/або бюджетне відшкодування податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України № 522 від 19.06.2012 (далі - Регламент), результати камеральної перевірки оформлюються актом в разі: встановлення факту заниження; завищення) податкових зобов`язань або завищення (заниження) податкового кредиту та відповідно зменшення (збільшення) суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту або заявленого бюджетного відшкодування податку на додану вартість; відмови у наданні бюджетного відшкодування сум податку на додану вартість та виявлення заниження заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування.

Із системного аналізу наведених норм чинного законодавства вбачається, що при проведенні камеральної перевірки дослідженню підлягають тільки дані податкової звітності, а отже, в Акті за результатами проведення камеральної перевірки можуть бути зафіксовані тільки встановлені помилки (порушення) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності.

Щодо твердження позивача, про:

відсутність у вступній частині акта (довідки) інформації, яка саме перевірка проводилась - документальна планова або позапланова, виїзна або невиїзна перевірка,

відсутність на паперовому носії номерного бланку контролюючого органу для складання актів документальних перевірок,

відсутність на титульний аркуш Акту інформації про місцезнаходження контролюючого органу,

відсутність відбитку печатки у Акті контролюючого органу.

З огляду на вказане складення Акту перевірки з порушенням закону є порушенням принципу «належного урядування», суд вважає необхідним зазначити наступне.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального (підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України).

Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (пункт 76.1 статті 76 ПК України).

Отже об`єктом камеральної перевірки є, серед іншого, дані ЄРПН й, аналізуючи відомості саме цього Реєстру, податковий орган встановив порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних за 2019 рік, що і стало підставою для застосування штрафу.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються всі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, якого перевіряють.

Камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків (Постанова ВС по справі № 804/7549/16 від 29.05.2020 р.).

Згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції», «ТОВ «Фріда» проти України»).

Крім того, в Акті від 21.01.2020 року № 243/15-32-50-04/42475767 зазначено, що перевірка, що проводилась перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Приписами ПКУ встановлено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (п.п.75.1.1 п. 75.1 ст.75 ПК України), а тому твердження позивача судом не приймаються.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна / розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п.п. 2, 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок № 1246 ) операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з п.п. 13, 14 вказаного Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до п. 120-1.1 ст.120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «МІСЬКПРЕСА» у відповідністю до чинного законодавства України було складено та направлено на реєстрацію податкові накладні за переліком за 2019 рік:

Позивачем не надано доказів надсилання податкових накладних для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у термін, визначений пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковим правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Таким чином, податкове правопорушення, як і правопорушення будь-яке, має суб`єктивну сторону, тобто це повинно бути умисне порушення норми закону, або умисне невиконання її , коли повинен її виконати.

Встановлені судом обставини свідчать про наявність у позивача складу податкового правопорушення.

Обов`язком позивача є своєчасне направлення податкових накладних до ЄРПН, що не було ним зроблено.

Відповідно до правової позиції викладеної у постановах Верховного Суду від 30.01.2018 у справі № 815/2745/17 та від 30.01.2018 у справі № 816/390/17, законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 Податкового кодексу України лише за наявності його вини.

З огляду на встановлене суд приходить до висновку про відсутність законодавчо визначених підстав для задоволення заявлених вимог.

При цьому, суд критично ставиться до доводів позивача наведених в адміністративному позові:

щодо ненадання розрахунку до податкового повідомлення-рішення № від 24.02.2020 року, а надання додатку до податкового повідомлення - рішення від 22.11.2017 року № «Розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) ТОВ «МІСЬКПРЕСА»;

відсутності нумерації сторінок, та відбитку печатки контролюючого органу у розрахунку;

наявність математичної помилки.

Вказані недоліки не впливають на суть порушення вчиненого ТОВ «МІСЬКПРЕСА».

При цьому, спірне рішення прийняте контролюючим органом у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення законодавства, за які застосовуються відповідні санкції, та розмір останніх), таке порушення може бути визнано судом правомірним, навіть у разі, коли недотримано окремих елементів. (Правова позиція викладена у Постанові ВС КАС від 19 травня 2020 року по справі №820/2300/18).

Окремо щодо ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва Курило А.В. 15 червня 2019 року по справі №755/9598/19 провадження №1-кс/755/4500/19.

По перше, вказана ухвала позивачем до позову не надана.

По друге, інформація, наявна в Єдиному державному реєстрі судових рішень по справі №755/9598/19 свідчить про наступне.

15.06.2019 року Дніпровським районним судом м. Києва у справі №755/9598/19 розглядалось клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення департаменту нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Генеральної прокуратури України у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000866 від 29.03.2016 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Судом прийнято ухвалу.

При цьому, 13.08.2019 року Дніпровським районним судом м. Києва у справі №755/9598/19 розглядалось клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення департаменту нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Генеральної прокуратури України у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000866 від 29.03.2016 року, про арешт майна.

Клопотання про арешт майна - задоволено.

Накладено арешт на майно, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8 підприємств, в тому числі і ТОВ «Міськпреса» 42475767.

Зазначена ухвала набрала законної сили 18.09.2019 року.

Разом з цим, 05.09.2019 року Дніпровським районним судом м. Києва у справі №755/9598/19 розглядалось клопотання директора ТОВ «МІСЬКПРЕСА» ОСОБА_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000866 від 29.03.2016 року, про скасування арешту майна.

Ухвалою від 05.09.2019 року скасовано арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 13 серпня 2019 року, в частині активів - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ у Державній фіскальній службі України (), за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, підприємства ТОВ «МІСЬКПРЕСА» (), шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) за вказаними підприємствами, на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвала набрала законної сили 05.09.2019 року.

Викладене свідчить, що фактично арешт майна, в частині активів - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ у Державній фіскальній службі України, застосований ухвалою від 13.08.2019 року, не діяв.

В пункті 42 рішення «Бендерський проти України» від 15.11.2007 р. Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються.

Метою зазначених положень Конвенції є запобігання свавільному захопленню власності, конфіскації, експропріації та іншим порушенням принципу безперешкодного користування своїм майном, в тому числі, юридичними особами.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 132, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «МІСЬКПРЕСА» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю «МІСЬКПРЕСА» - адреса: 65026, м. Одеса, Приморський бульвар, буд. 14, офіс 408, телефон: , код 42475767, e-mail:

Головне управління ДПС в Одеській області - адреса: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, , телефон: , електронна пошта:

Головуючий суддя Потоцька Н.В.

.