Справа № 320/2292/20
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2020-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2020 року № 320/2292/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з надзвичайних ситуацій

про визнання протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

І. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державної служби України з надзвичайних ситуацій, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати відмову Державної служби України з надзвичайних ситуацій (01601, VI. Київ, вул. О.Гончара, 55а, код ЄДРПОУ- 38516849) від 10.10.2029 р. за №02-14477/284;

- зобов`язати Державну службу України з надзвичайних ситуацій повторно розглянути матеріали, подані ОСОБА_1 з подальшим призначенням статусу учасника бойових дій.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач належить до категорії осіб, на яких поширюється дія Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Позивач стверджує, що має всі належні законні підстави для встановлення йому статусу «Ветеран війни - учасник бойових дій».

Заперечуючи проти задоволення позову відповідач зазначив, що комісія ДСНС надає статус учасника бойових дій виключно особам рядового та начальницького складу служби цивільного захисту. Також, відповідач вказує, що ним не приймалося жодних управлінських рішень щодо відмови у наданні статусу учасника бойових дій позивачу.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі

Ухвалою суду від 16.03.2020 відкрите спрощене позовне провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

14.04.2020 від представника відповідача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні та з викликом сторін.

30.04.2020 від позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні та з викликом сторін.

Ухвалою суду від 07.05.2020 заяву позивача та представника відповідача про розгляд справи в судовому засідання з викликом сторін - залишено без задоволення.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання; якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає можливим розглянути та вирішити справу по суті за наявними у ній матеріалами.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

ОСОБА_1 є громадянином України, що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 виданим Богуславським РВ ГУ МВС України у Київській області 09.01.1996 (а.с.7-8).

Позивач з 2004 по 2009 рр. займав посаду начальника відділу з питань надзвичайних ситуацій Богуславської районної державної адміністрації Київської області.

Згідно довідки №7-16-1070 від 19.05.2009 виданою Богуславською районною державною адміністрацією Київської області Яковенко О.М . в складі групи розмінування ГУ МНС України Київської області брав безпосередньо участь по ідентифікації виявлених на території Богуславського району вибухонебезпечних предметів часів Великої Вітчизняної війни та їх знешкодженню (а.с.9).

20.09.2019 позивач звернувся до Державної служби України з надзвичайних ситуацій із заявою про надання йому статусу учасника бойових дій (а.с.29-30).

Листом №02-14477/284 від 10.10.2019 Державна служба України з надзвичайних ситуацій розглянувши звернення позивача повідомила про відсутність підстав для реалізації заходів, пов`язаних із наданням статусу учасника бойових дій (а.с.31).

Не погоджуючись з такими діями суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся із даним позовом до суду.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

За вимогами ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Визначення правового статусу ветерана війни врегульовано Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Правовий статус ветеранів війни, забезпечує створення належних умов для їх життєзабезпечення, сприяє формуванню в суспільстві шанобливого ставлення до них визначає Закон України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі також - Закон).

Відповідно до статті 5 Закону, учасниками бойових дій є особи, які брали участь у виконанні бойових завдань по захисту Батьківщини у складі військових підрозділів, з`єднань, об`єднань всіх видів і родів військ Збройних Сил діючої армії (флоту), у партизанських загонах і підпіллі та інших формуваннях як у воєнний, так і у мирний час.

Згідно з пунктом 11 частини першої 6 Закону, учасниками бойових дій визнаються, зокрема, особи, які у складі груп піротехнічних робіт (груп розмінування) залучалися до безпосереднього виконання завдань щодо розмінування (виявлення, знешкодження та знищення) вибухонебезпечних предметів на території України, та особи, які на мінних тральщиках брали участь у траленні бойових мін у територіальних і нейтральних водах у воєнний і повоєнний час.

Відповідно до п.п. 2, 3 розділу 1 Положення про комісію з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній службі України з надзвичайних ситуацій (далі також - Положення) Комісія утворюється наказом ДСНС з метою реалізації заходів, пов`язаних із наданням статусу учасника бойових дій особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, які:

- захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів;

- у складі штатних піротехнічних підрозділів (підрозділів розмінування) залучалися до безпосереднього виконання завдань щодо розмінування (виявлення, знешкодження та знищення) вибухонебезпечних предметів на території України.

Згідно розділу 2 Положення основними завданнями комісії (далі також - Комісія) є розгляд питань, пов`язаних з установленням статусу учасника бойових дій відповідно до пункту 11 статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», та вивчення документів і прийняття рішення щодо надання (позбавлення) статусу учасника бойових дій особам (осіб) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту відповідно до пункту 19 статті 6 Закону.

Комісія має право:

- вивчати довідки та документи, надіслані керівниками підрозділів щодо осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту;

- вивчати довідки, документи та інші докази, подані особисто заявником;

- у разі потреби заслуховувати пояснення осіб, зазначених у пункті 2 розділу I цього Положення, та свідків;

- подавати на розгляд міжвідомчою комісією з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій та виплати одноразової грошової допомоги в разі загибелі (смерті) або інвалідності волонтера і деяких інших категорій осіб відповідно до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», яка утворюється Державною службою у справах ветеранів війни та учасників антитерористичної операції (далі - міжвідомча комісія), документи із спірних питань, що потребують міжвідомчого врегулювання;

- приймати рішення про надання статусу учасника бойових дій;

- повертати документи для подальшого доопрацювання керівникам підрозділів;

- приймати рішення про відмову в наданні статусу учасника бойових дій;

- приймати рішення про позбавлення статусу учасника бойових дій;

- повторно розглядати за рішенням Голови ДСНС (особи, яка виконує його обов`язки) питання про надання статусу учасника бойових дій особам, яким було відмовлено в наданні такого статусу раніше.

Комісія приймає рішення щодо надання та позбавлення статусу учасника бойових дій у місячний строк з дня надходження документів (уточненої інформації).

У своїй діяльності Комісія керується Конституцією України, законами України, указами Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства України та цим Положенням.

Щодо осіб (тільки штатний особовий склад груп піротехнічних робіт), які залучалися до безпосереднього виконання завдань з розмінування (виявлення, знешкодження та знищення) вибухонебезпечних предметів на території України, Комісія приймає рішення про надання статусу учасника бойових дій на підставі таких документів:

- наказ про допущення особового складу до знищення вибухонебезпечних предметів за результатами проведених зборів та складених заліків;

- витяги з наказів начальників головних управлінь (управлінь) ДСНС України в областях та м. Києві, підрозділів безпосереднього підпорядкування про призначення до групи розмінування;

- витяги з наказів начальників головних управлінь (управлінь) ДСНС України в областях та м. Києві, підрозділів безпосереднього підпорядкування про виїзд у складі групи на розмінування;

- акти на виконання робіт з розчищення місцевості (територіальних і нейтральних вод) від вибухонебезпечних предметів (бойових мін) (п.1 розділу 4 Положення).

У разі відсутності документів, зазначених у пункті 1 цього розділу, що необхідні для надання статусу учасника бойових дій особам, зазначеним в абзаці першому пункту 1 цього розділу, дозволяється брати до уваги довідки, видані архівними установами відомств, уповноважених на направлення особового складу для виконання завдань з розмінування (виявлення, знешкодження та знищення) вибухонебезпечних предметів, що містять достатні докази про безпосередню участь особи у виконанні робіт з розмінування чи ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій в умовах загрози вибухів, а саме відомості про призначення до групи розмінування, про виїзд у складі групи на розмінування, про виконання робіт з розчищення місцевості (територіальних і нейтральних вод) від вибухонебезпечних предметів (бойових мін) (п.2 розділу 4 Положення).

VI. Оцінка суду

Відповідно до п.п. 2, 3 розділу 1 Положення Комісія утворюється наказом ДСНС з метою реалізації заходів, пов`язаних із наданням статусу учасника бойових дій особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, які:

- захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів;

- у складі штатних піротехнічних підрозділів (підрозділів розмінування) залучалися до безпосереднього виконання завдань щодо розмінування (виявлення, знешкодження та знищення) вибухонебезпечних предметів на території України.

Згідно розділу 2 Положення основними завданнями комісії є розгляд питань, пов`язаних з установленням статусу учасника бойових дій відповідно до пункту 11 статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», та вивчення документів і прийняття рішення щодо надання (позбавлення) статусу учасника бойових дій особам (осіб) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту відповідно до пункту 19 статті 6 Закону.

Аналіз наведеного правого регулювання дає підстави для висновку, що Комісія ДСНС здійснює розгляд заяв щодо встановлення статусу учасника бойових дій виключно особам, які відносяться до рядового та начальницького складу служби цивільного захисту ДСНС.

Із матеріалів справи вбачається та позивачем не заперечується, що він з 2004 по 2009 рр. займав посаду начальника відділу з питань надзвичайних ситуацій Богуславської районної державної адміністрації Київської області.

Згідно листа №66/11/3772 від 08.04.2020 в архіві ГУ ДСНС у Київській області дані про перебування гр. ОСОБА_1 в трудових відносинах з ГУ ДСНС у Київській області відсутні.

Таким чином, в ході розгляду справи, судом встановлено, що ОСОБА_1 не відноситься до категорії осіб рядового та начальницького складу служби цивільного захисту ДСНС, а отже у Комісії ДСНС були відсутні повноваження для розгляду заяви позивача та встановлення йому статусу учасника бойових дій.

При цьому, суд звертає увагу на наступне.

Особам, які визнані учасниками бойових дій (пункт 11 статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»), посвідчення видаються на підставі: витягу з наказу начальників головних управлінь (управлінь) МНС України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, аварійно-рятувальних загонів, Спеціального морського загону Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту про призначення до групи розмінування (тралення бойових мін) та допущення особового складу до знищення вибухонебезпечних предметів у воєнний і повоєнний час; витягу з наказу начальників головних управлінь (управлінь) МНС України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, аварійно-рятувальних загонів, Спеціального морського загону Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту про виїзд у складі групи на розмінування (тралення бойових мін); акта на виконання робіт з розчистки місцевості (територіальних і нейтральних вод) від вибухонебезпечних предметів (бойових мін) у воєнний і повоєнний час.

При відсутності (з незалежних від особи рядового і начальницького складу МНС України обставин) необхідних архівних документів, що підтверджують безпосередню участь у бойових діях, дозволяється брати до уваги: показання свідків (не менше двох, нотаріально завірених), які в період, що потребує підтвердження, проходили службу чи працювали разом із заявником; довідки відповідного періоду, завірені печаткою відповідної установи; грамоти, фотографії (оригінали); газетні матеріали; історичні довідки, документи та інші архівні матеріали; письмові інструкції потрібного періоду, де вказані прізвище, ім`я та по батькові заявника; партійні документи, які підтверджують службу заявника у відповідний період; інші документи, на підставі яких є можливість зробити висновок за заявою.

Таким чином, виходячи з наведених законодавчих норм вбачається, що для визнання учасником бойових дій Закон передбачає сукупність двох умов це, по-перше, безпосереднє виконання завдань щодо розмінування (виявлення, знешкодження та знищення) вибухонебезпечних предметів на території України, а по-друге, участь особи, які у складі груп піротехнічних робіт (груп розмінування) та які на мінних тральщиках брали участь у траленні бойових мін у територіальних і нейтральних водах у воєнний і повоєнний час.

Згідно п.5 наказу Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи «Про вдосконалення порядку визначення статусу «учасник бойових дій» особам рядового та начальницького складу МНС» №707 від 06.11.2006, допуск до безпосереднього виконання піротехнічних робіт, пов`язаних із знешкодженням та знищенням ВПН, оформлюється відповідними наказами.

Позивачем не надано суду документів, які б підтверджували, що останній безпосередньо приймав участь у знешкодженні вибухонебезпечних предметів, зокрема накази про його допуск до безпосереднього виконання піротехнічних робіт, пов`язаних із знешкодженням та знищенням ВПН.

Разом з тим, суд констатує, що довідка №7-16-1070 від 19.05.2009 видана Богуславською районною державною адміністрацією Київської області Яковенко О.М. в складі групи розмінування ГУ МНС України Київської області брав безпосередньо участь по ідентифікації виявлених на території Богуславського району вибухонебезпечних предметів часів Великої Вітчизняної війни та їх знешкодженню та надані суду розпорядчі документи видані Богуславською районною державною адміністрацією Київської області не може вважатися належним та допустимим доказом безпосереднього виконання робіт із пошуку, знешкодження та знищення вибухонебезпечних предметів ОСОБА_1 , оскільки позивач хоч і був у складі групи розмінування, однак безпосередньо розмінуванням вибухонебезпечних предметів не займався. Відсутні також і будь-які документи, які б давали підставу вважати позивача таким, що особисто у складі групи розмінування знешкоджував вибухонебезпечні предмети, як фахівець сапер.

Враховуючи відсутність у Державної служби України з надзвичайних ситуацій обов`язку розглядати заяву позивача про встановлення йому статусу учасника бойових дій та відсутність документів, що підтверджують безпосередню участь позивача у розмінуванні та знешкодженні вибухонебезпечних предметів, позовні вимоги про визнати протиправним та скасування відмови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 10.10.2029 р. за №02-14477/284 та зобов`язання відповідача повторно розглянути матеріали, подані ОСОБА_1 з подальшим призначенням статусу учасника бойових дій є необґрунтованими.

VIII. Висновок суду

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач у повному обсязі спростував докази та аргументи, які було надано позивачем.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

ІX. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки у задоволенні адміністративного позову відмовлено, судові витрати відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення та підписання повного тексту рішення: 14 липня 2020р.