Справа № 640/10391/20
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2020-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

10 липня 2020 року м. Київ № 640/10391/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Києві) про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Києві), в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Красноштан І.Л. від 22.02.2019 про відкриття виконавчого провадження № 58459954.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.05.2020 позовну заяву залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Для усунення недоліків позивачу необхідно було подати до суду протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, з урахуванням виключень обрахування строків, передбачених п. 3 Прикінцевих положень КАС України:

- уточненої позовної заяви із зазначенням вірної назви органу, що прийняв оскаржуване рішення;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Так, 22.06.2020 на виконання вимог зазначеної ухвали на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків до якої додано уточнену позовну заяву з додатками, заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Розглянувши матеріали позовної заяви, додатки до неї та дослідивши заяву ОСОБА_1 , про поновлення строку звернення, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Отже, за змістом ст. 122 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Так, в даній категорії справ, відповідно до ч. 2. ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду, зокрема, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як зазначено позивачем, вперше позовну заяву було подано в межах строку звернення, який визначено нормами адміністративного судочинства.

Однак, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.04.2020 у справі № 640/5197/20 залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Шевченківського районного відділу Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправною та скасування постанови про відкриття виконавчого провадження від 22.02.2019 року № 58459954.

Підставою для залишення позовної заяви без розгляду слугувала обставина наявності в матеріалах виконавчого провадження відмітки представника позивача адвоката Журавльова Максима Миколайовича про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 58459954 - 22.01.2020. Повноваження Журавльова М.М. діяти від імені ОСОБА_1 підтверджені копією ордеру серії КВ 173805 від 22.01.2020, який наявний в матеріалах вказаного виконавчого провадження.

В поданій суду заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, позивач зазначає, що звертався за правовою допомогою до адвоката Журавльова Максима Миколайовича та доручав представництво інтересів виключно у справі № 761/43310/18, проте не надавав йому настанови щодо захисту її прав в інших справах, окрім зазначеної.

Також, позивач зазначає, що йому не було відомо про те, що Журавльов М.М. 22.01.2020 ознайомився з матеріалами виконавчого провадження № 58459954 та станом на зазначену дату позивач фактично припинив співпрацю з адвокатом у зв`язку з конфліктом, пов`язаним з подальшим веденням дорученої справи № 761/43310/18. Про факт ознайомлення з виконавчим провадженням № 58459954 Журавльов М .М. позивача не повідомляв, будь-яких матеріалів/їх фотокопій не передавав.

Щодо не подання повторної позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без розгляду, позивач зазначає, що перешкодою для такого звернення став введений на території України карантин, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211.

Так, ОСОБА_1 не заперечується обставини надання їй адвокатом Журавльовим М.М. правової допомоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги укладається в письмовій формі. Договір про надання правової допомоги може вчинятися усно у випадках: 1) надання усних і письмових консультацій, роз`яснень із правових питань з подальшим записом про це в журналі та врученням клієнту документа, що підтверджує оплату гонорару (винагороди); 2) якщо клієнт невідкладно потребує надання правової допомоги, а укладення письмового договору за конкретних обставин є неможливим - з подальшим укладенням договору в письмовій формі протягом трьох днів, а якщо для цього існують об`єктивні перешкоди - у найближчий можливий строк.

Приписами ст. 28 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що дія договору про надання правової допомоги припиняється його належним виконанням. Договір про надання правової допомоги може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. При цьому клієнт зобов`язаний оплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар (винагороду) за всю роботу, що була виконана чи підготовлена до виконання, а адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний (зобов`язане) повідомити клієнта про можливі наслідки та ризики, пов`язані з достроковим припиненням (розірванням) договору.

Однак, на підтвердження обґрунтованості причин пропуску строку звернення з даною позовною заявою ОСОБА_1 не надано суду будь-яких доказів, зокрема, щодо:

відсутності у адвоката Журавльова М.М. повноважень на ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 58459954;

не інформування ОСОБА_1 про вчинені в її інтересах дії адвокатом Журавльовим М.М.;

припинення договірних правовідносин з адвокатом Журавльовим М.М. до його ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 58459954.

Таким чином, позивачем не надано доказів поважності пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви.

До того ж, оскільки позивачем не надано доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду в межах строку, визначеного ч. 2. ст. 287 КАС України, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Крім того, суд зазначає, що ОСОБА_1 мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав оскаржуваною постановою та звернутися до суду з метою їх захисту, враховуючи дату відкриття виконавчого провадження № 58459954 - 22.02.2019, наявністю арешту на майні та звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи позивача.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що до суду позивач звернувся з порушенням строку звернення та відсутністю підстав для поновлення пропущеного строку, оскільки підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду є неповажними.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

У відповідності до положень ч. 2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись п. 8 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Києві) про визнання протиправною та скасування постанови - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідно до ч. 7 ст. 169 КАС України ухвала може бути оскаржена за правилами, встановленими ст. ст. 293,295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.І. Келеберда