Справа № 160/6183/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2020 року Справа № 160/6183/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Комунального підприємства «Послуга» Криворізької міської ради про застосування заходів реагування, -
05.06.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області з позовом до Комунального підприємства «Послуга» Криворізької міської ради, в якому просить суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду, заборонити експлуатацію, а саме:
- застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Комунального підприємства «Послуга» Криворізької міської ради, а саме: зупинити виробництво (виконання робіт):
- газонебезпечних та газополум`яних до отримання роботодавцем дозволу на виконання зазначених робіт (п. 1 акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
- експлуатації балонів із киснем та ацетиленом до отримання роботодавцем дозволу на експлуатацію посудин, що працюють під тиском понад 0.05 МПа (кисень, ацетилен) (п. 2. акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
- майстрами дільниці ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як особами, посадові обов`язки яких пов`язані з керівництвом та контролем за виконанням газонебезпечних робіт, до проходження ними навчання і перевірки знань з НПАОП 0.00-5.11-85 "Типова інструкція з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт" (п. 35. акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
- газонебезпечних слюсарями-сантехніками ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до проходження ними спеціального навчання і перевірки знань НПАОП 0.00-5.11-85 "Типова інструкція з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт" (п. 36 акту від 25.11.2019 року №70/6.4);
- манометрів МП2-У2:
- для вимірювання в кисневому середовищі 2 од. (зав. № 003920 та зав. №792347);
- для вимірювання в ацетиленовому середовищі - 2 од. (зав. №617454 та зав. №762206) до проходження ними повірки (п. 39. акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
За поясненням позивача у період з 25.02.2020 року по 26.02.2020 року було здійснено позапланову перевірку суб`єкта господарювання КП «Послуга» Криворізької міської ради, за результатами якої не усунутими залишилися 7 порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю працюючих.
За вказаних підстав, адміністративний позов про застосування заходів реагування подається у зв`язку з виявленням порушень, що несуть загрозу життю та здоров`ю людей, а отже, такий позов подано на захист конституційних прав людей на життя та здоров`я.
Ухвалою суду від 10.06.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову, відповідач надіслав до суду відзив на позов, який долучено до матеріалів справи.
Відповідач зазначає, що КП «Послуга» Криворізької міської ради усунуті порушення, зазначені в приписі від 29.11.2019 року № 70/6.4, що підтверджується Актом перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 26.02.2020 року № 13/6.4.
При цьому, відповідачем вказано перелік порушень, які ним усунуто.
Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Суд, дослідивши та оцінивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, в їх сукупності, проаналізувавши норми законодавства України, дійшов наступних висновків.
За результатами перевірки, позивачем було складено Акт перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) № 70/6.4 від 25.11.2019 року.
Під час перевірки виявлені 62 порушення нормативно-правових актів з охорони праці, серед яких є такі, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем у період з 25.02.2020 року по 26.02.2020 року було здійснено позапланову перевірку відповідача з питань дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів охорони праці та промислової безпеки в частині перевірки виконання припису від 29.11.2019 року № 70/6.4.
За результатами перевірки було складено акт перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 26.02.2020 року № 13/6.4.
За результатами повторної перевірки було встановлено наступне:
1) порушення, зазначені в пунктах 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 37, 38, 40, 41, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62 припису від 29.11.2019 року № 70/6.4, усунуті;
2) порушення, зазначені в пунктах: 8, 9, 11, 46,47 припису від 29.11.2019 року № 70/6.4, не усунуті;
3) порушення, зазначені в пунктах: 1, 2, 3, 4, 33, 34, 35, 36, 39, 42 не усунуті, але підприємство надало підтверджуючий документ (копія штатного розкладу робітників КП «Послуга» Криворізької міської ради, введене в дію 01.01.2020 року), який свідчить про виведення зі штатного розкладу одиниці електрозварника у зв`язку з відсутністю виробничої потреби у виконанні даного виду робіт. Також підприємством надані документи, які підтверджують заборону виконання газонебезпечних робіт на підприємстві (копія наказу КП «Послуга» Криворізької міської ради «Про заборону виконання газонебезпечних робіт» від 15.11.2019 року № 68; копія наказу «Про негайне зупинення робіт у КП «Послуга» Криворізької міської ради, згідно акту від 25.11.2019 року № 73).
Порушення, зазначені в пунктах: 43, 44, 45 припису від 29.11.2019 № 70/6.4, не усунуті, але разом з тим підприємством надані документи, які підтверджують виконання робіт, зазначених в вищевказаних пунктах іншим суб`єктом господарювання (копія листа КП «Сансервіс» від 20.01.2020 року № 67; копія договору підряду від 25.02.2020 року №44).
Так, позивачем при зверненні до суду зазначається про неусунення відповідачем наступних порушень:
1) роботодавець не отримав дозвіл на виконання роботи підвищеної небезпеки, а саме: газонебезпечні роботи; газополум`яні роботи, чим порушено вимоги п. 6 додатку 2, п. 17 додатку Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ від 26.10.2011 року № 1107 (п. 1 акту № 70/6.4 від 25.11.2019 року);
2) роботодавець не отримав дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, а саме: посудин, що працюють під тиском понад 0,05 МП (кисень, ацетилен), чим порушено вимоги п. 6, п. 10 додатку 3 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ від 26.10.2011 року № 1107 (п. 2 акту № 70/6.4 від 25.11.2019 року);
3) майстри дільниці ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як посадові особи, службові обов`язки яких пов`язані з керівництвом та контролем за виконанням робіт підвищеної небезпеки, а саме, газонебезпечними роботами не пройшли навчання і перевірку знань з НПАОП 0.00-5.11-85 «Типової інструкції з організації безпечного проведення газонебезпечних робіт», чим порушено вимоги п. 5.5, 3.16 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, НПАОП 0.00-4.12-05 (п. 35 акту № 70/6.4 від 25.11.2019 року);
5) допущені до використання манометри МП2-У2, в яких прострочений строк повірки: для вимірювання в кисневому середовищі 2 од. (зав. № 003920 та зав. № 792347); для вимірювання в ацетиленовому середовищі 2 од. (зав. № 617454 та зав. № 762206) (п. 39 акту № 70/6.4 від 25.11.2019 року);
Вважаючи, що виявленні порушення вимог трудового законодавства України створюють загрозу життю і здоров`ю людей, Управління звернулося до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку вказаним доводам учасникам справи, суд виходить із того, що відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015р. № 96 (далі - Положення № 96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики.
Згідно із п. 7 Положення № 96, Держпраця здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Наказом Держпраці від 22.06.2017 року № 75 затверджено «Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області» (далі Положення про Управління), згідно з п.1 якого, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Держпраці, що їй підпорядковується. Згідно з пп.5 п.4 Положення про Управління, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю.
Відповідно до п.4 Положення про Управління, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю; здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; проводить розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам.
Відповідно до вимог ст. 38 Закону України «Про охорону праці» державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Порядок здійснення заходів державного нагляду визначений Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон N 877-V), а також підзаконними нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та на його виконання.
Відповідно до ст. 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Частиною 1 ст. 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках передбачених законом.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика у галузі охорони праці базується, в тому числі: на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.
Згідно статті 13 цього Закону України «Про охорону праці», роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Згідно із ч. 1 ст. 39 Закону України «Про охорону праці» посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об`єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції.
Відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про охорону праці», посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.
Частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V встановлено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Із аналізу вищенаведених норм видно, що підставою для звернення з позовом до суду про застосування заходів реагування є виявлення органом нагляду (контролю) порушення вимог законодавства, про що зазначається в акті перевірки.
Як уже зазначалося, за результатами проведеної планової перевірки та позапланової перевірки КП «Послуга» Криворізької міської ради виявлено порушення нормативно-правових актів з охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров`ю працівників підприємства та людей, які зафіксовані в Акті перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 25.11.2019 року №70/6.4 та від 26.02.2020 року № 13/6.4 відповідно.
Частиною першою статті 246 Господарського кодексу України регламентовано, що здійснення будь-якої діяльності, що загрожує життю і здоров`ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля, забороняється.
Вирішуючи питання наявності підстав для вжиття заходів реагування в частині заборони експлуатації, суд зважає на те, що за приписами статті 39 Закону України "Про охорону праці" передумовою заборони, зупинення, припинення, обмеження експлуатації підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуску та експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт є створення суб`єктом господарювання загрози життю.
Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Отже, підставою для застосування відповідних заходів реагування є порушення суб`єктом господарювання законодавства про охорону праці, яке створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно зі статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За ч. 5 ст. 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Так, підставою для звернення до суду з даним позовом був акт перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) №118/5.4-11 від 13.08.2019 року.
Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Вирішуючи питання щодо застосування заходів реагування, суд виходить з наступного.
Відповідач зазначає, що ним виконано припис позивача та усунено порушення, виявлені перевіркою, а саме:
- відповідно до штатного розкладу робітників відповідача штатні одиниці електрогазозварника виведені зі штатного розпису;
- заборонено виконання газозварювальних робіт;
- у зв`язку з забороною виконання на підприємстві газонебезпечних робіт, проходження навчання і перевірка знань НПАОП 0.00-5.11-85 майстрами підприємства втратила свою необхідність;
- у зв`язку з забороною виконання на підприємстві газонебезпечних робіт, проходження навчання і перевірка знань НПАОП 0.00-5.11-85 слюсарями-сантехніками підприємства також втратила свою необхідність;
- у зв`язку з забороною на підприємстві газонебезпечних робіт повірка манометрів МП2-У2 є недоцільною.
Відповідач зазначає, що усунення вказаних порушень зафіксовано актом перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 26.02.2020 року № 13/6.4.
Суд не погоджується із вказаним твердженням відповідача, оскільки, згідно з висновками зазначеного акту щодо вищевказаних порушень позивачем зафіксовано, що такі порушення не усунуті, проте, надані документи щодо виведення посади електрогазозварника зі штату підприємства та заборони виконання газозварювальних робіт.
Таким чином, вказане не підтверджує усунення порушень відповідачем.
Натомість, відповідачем до суду належних документів, які б підтверджували доводи відповідача, не надано, тому суд надає оцінку доводам КП «Послуга» Криворізької міської ради в цій частині, з урахуванням наявних доказів в матеріалах справи.
Щодо усунення порушень в частині проведення експертних обстежень та технічних огляді ліфтів, суд зазначає наступне.
Пунктом 6.1.22. Правил будови і безпечної експлуатації ліфтів, затверджених наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду від 01.09.2008 року №190, встановлено, що після закінчення граничного строку експлуатації ліфта як вітчизняного, так і імпортного виробництва проводиться його експертне обстеження, згідно з НПАОП 0.00-6.18-2004.
Згідно п.9.5.1 Правил позачерговий технічний огляд ліфта проводять у разі: введення його в експлуатацію після ремонту, реконструкції або модернізації; перерви в експлуатації більше як на 12 місяців; демонтажу та встановлення на новому місці; закінчення граничного строку експлуатації (із застосуванням видів робіт, що не використовувались під час експертного обстеження); експлуатаційної чи деградаційної відмови, виявлення зносу (механічного або корозійного), залишкової деформації, тріщин, інших пошкоджень складових частин, деталей або їх елементів; аварії або пошкодження, спричиненого надзвичайною ситуацією природного чи техногенного характеру.
У п.9.5.4. Правил зазначено, що після закінчення технічного огляду фахівець, який його провів, робить відповідний запис у паспорті устаткування про результати технічного огляду, дозволені параметри експлуатації і строк наступного технічного огляду, скріплюючи запис підписом і печаткою.
Отже, законодавством чітко визначено необхідність проведення експертного обстеження та позачергового технічного огляду після закінчення граничного строку експлуатації ліфта.
Відповідно до п. 9.7.15 Правил будови і безпечної експлуатації ліфтів, робота ліфта не дозволяється, якщо, зокрема, не проведено технічний огляд або експертне обстеження ліфта.
З матеріалів справи вбачається, що відповідачем усунено порушенням шляхом проведення експертного обстеження ліфтів, що підтверджується висновками експертизи, виконаними ДП «Криворізький експертно-технічний центр Держпраці», а саме:
Згідно вказаних експертних висновків вбачається, що для подальшої безпечної експлуатації устаткування необхідно усунути невідповідності НПАОП, які вказані у висновку експертизи та провести позачерговий повний технічний огляд.
Разом з тим, строк безпечної експлуатації вищевказаних ліфтів, з урахуванням режиму роботи та встановлених в експлуатаційних документах параметрах, при умові виконання рекомендацій щодо умов експлуатації, вказаних у висновку експертизи, подовжено.
З матеріалів справи вбачається, що листом відповідача від 19.05.2020 року № 153 повідомлено позивача про виконання припису в даній частині щодо усунення дефектів, пошкоджень, після чого має бути проведений позачерговий технічних огляд.
Доказів на підтвердження доводів щодо проведення капітальних ремонтних робіт відповідачем суду не надано.
Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Згідно статті 86 цього КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні
Суд зазначає, що станом на дату розгляду даної справи порушення, які стали підставою для звернення позивача з даним позовом для застосування заходів реагування, відповідачем частково усунуто, відтак, позов підлягає задоволенню частково.
Щодо вимоги позивача стосовно звернення рішення суду до виконання та видачі виконавчого листа, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 372 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.
Згідно з ч. 1 ст. 373 Кодексу адміністративного судочинства України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.
Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Таким чином, суд зазначає, що вимога позивача щодо звернення рішення суду до виконання та видачі виконавчого листа, є передчасною.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Оскільки позивачем не були понесені витрати, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, таким чином судом розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 242-246, 205, 250, 255, 257-262, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Комунального підприємства «Послуга» Криворізької міської ради про застосування заходів реагування задовольнити частково.
Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Комунального підприємства «Послуга» Криворізької міської ради, а саме: зупинити виробництво (виконання робіт):
- газонебезпечних та газополум`яних до отримання роботодавцем дозволу на виконання зазначених робіт (п. 1 акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
- експлуатації балонів із киснем та ацетиленом до отримання роботодавцем дозволу на експлуатацію посудин, що працюють під тиском понад 0.05 МПа (кисень, ацетилен) (п. 2 акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
- майстрами дільниці ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як особами, посадові обов`язки яких пов`язані з керівництвом та контролем за виконанням газонебезпечних робіт, до проходження ними навчання і перевірки знань з НПАОП 0.00-5.11-85 "Типова інструкція з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт" (п. 35. акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
- газонебезпечних слюсарями-сантехніками ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до проходження ними спеціального навчання і перевірки знань НПАОП 0.00-5.11-85 "Типова інструкція з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт" (п. 36 акту від 25.11.2019 року №70/6.4);
- манометрів МП2-У2:
- для вимірювання в кисневому середовищі 2 од. (зав. № 003920 та зав. №792347);
- для вимірювання в ацетиленовому середовищі - 2 од. (зав. №617454 та зав. №762206) до проходження ними повірки (п. 39. акту від 25.11.2019 року № 70/6.4);
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

У іншій частині позовних вимог - відмовити.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 15.07.2020 року.

Суддя І.О. Лозицька