Справа № 160/2699/20
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 липня 2020 року Справа № 160/2699/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСліпець Н.Є.
за участі секретаря судового засіданняЛогвиненко В.М.
представника позивача представника відповідача Кравець І.М. Орел А.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Дніпровагонрембуд» до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправним та скасування наказу, -
10.03.2020 року Акціонерне товариство «Дніпровагонрембуд» (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби (далі відповідач), в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Офісу великих платників податків Державної податкової служби «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки АТ «Дніпровський завод з ремонту та будівництва пасажирських вагонів» від 26.02.2020 року №299.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи на 02.04.2020 року відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (а.с. 23).
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Ухвалою суду від 28.04.2020 року враховуючи запровадження на території м. Дніпро обмежувальних протиепідемічних заходів у зв`язку з поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, продовжено строк розгляду даної адміністративної справи до 26.06.2020 року (а.с. 31).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуваний наказ №299 від 26.02.2020 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки АТ «Дніпровагонрембуд» суперечить положенням Податкового кодексу України та має бути скасований, оскільки винесений податковим органом за відсутності передбачених законом обставин, оскільки запити не містили конкретні підстави для їх надіслання.
10.06.2020 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій зазначено, що відповідачем доводи позовної заяви не спростовано, а правомірність спірного наказу не доведено (а.с. 65-67).
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити позов з підстав, зазначених у позові та відповіді на відзив.
Представник відповідача в судовому засіданні обставини, викладені у відзиві на позов підтримав, проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні в повному обсязі.
Заслухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що Акціонерне товариство «Дніпровський завод з ремонту та будівництва пасажирських вагонів» зареєстроване як суб`єкт господарської діяльності 14.10.1998 року та з 01.01.2019 року перебуває на обліку у Дніпропетровському управлінні Офісу великих платників податків ДПС (а.с. 14).
Листом від 04.04.2019 року АТ «Дніпровагонрембуд» надало пояснення, з яких вбачається відсутність документів, які засвідчують право власності або право користування земельною ділянкою (а.с. 68-72).
Листом від 30.08.2019 року 2033/63 АТ «Дніпровагонрембуд» надана письмова відповідь на вказаний запит (а.с. 73-80).
Наказом від 26.02.2020 року № 299 Офісом великих платників податків ДПС призначено проведення документальної позапланової невиїзної перевірки АТ «Дніпровагонрембуд» (а.с. 9).
Даний наказ, разом з повідомленням про проведення перевірки від 27.02.2020 року, отримані АТ «Дніпровагонрембуд» 05.03.2020 року (а.с. 41, 42).
Отже, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості винесення контролюючим органом наказу від 26.02.2020 року №299 про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки позивача.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (далі ПК України).
Підпунктом 20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України зазначено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Пунктом 75.1 ст.75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Підпунктом 78.1.1, пп. 78.1.4 п.78.1 ст.78 ПК України, передбачено, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності наступних обставин:
- отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту;
- виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Пунктом 78.4 ст.78 ПК України передбачено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.
Пунктом 73.3 ст.73 ПК України зазначено, що контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.
Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити:
- підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує;
- перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;
- печатку контролюючого органу.
Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:
- за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;
- визначення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;
- виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;
- щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків:
- податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;
- у разі проведення зустрічної звірки;
- в інших випадках, визначених цим Кодексом.
Запит вважається належним чином врученим, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).
У разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п`ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит.
Порядок отримання інформації контролюючими органами за їх письмовим запитом визначається Кабінетом Міністрів України.
Згідно із п.10 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 27.12.2010 №1245 визначено, що запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника) зазначеного органу.
У запиті зазначаються:
- посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації;
- підстави для надіслання запиту;
- опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують.
Під час розгляду справи судом встановлено, що податковим органом були виявлені факти, що свідчили про заниження суми земельного податку за 2018 - 2019 роки та неподання податкової звітності по земельному податку за 2019 рік АТ «Дніпровагонрембуд».
Так, проведеним аналізом податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2018 рік від 19.02.2018 року встановлено. що підприємством у 2018 році самостійно задекларовано земельного податку за земельні ділянки площею 20,6496 га, 27,5619 га. 0.6580 га та 0.0425 га.
Разом з тим, у 2019 році АТ «Дніпровагонрембуд» не задекларовано та не обчислено суму земельного податку за вищезазначені земельні ділянки та не подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та /або орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2019 рік.
В ході відпрацювання питання не подання податкової декларації з плати за землю та нарахування земельного податку за 2019 рік відповідачем направлені запити до Дніпровської міської ради від 12.03.2019 року та до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 08.04.2019 року про надання витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку вищезазначених земельних ділянок та отримано відповідь від 26.11.2019 року про нормативну грошову оцінку земельних ділянок за 2018-2019 роки.
Проведеним аналізом отриманих відповідей встановлено невідповідність визначення нормативної грошової оцінки за 2018 рік та визначення ставок земельного додатку за 2018 рік, згідно рішення Дніпровської міської ради від 06.12.2017 року №13/27 та не застосування нормативно грошової оцінки за 2019 рік (неподання звітності на 2019 рік).
Між тим, у контролюючого органу була відсутня інформація про належність земельних ділянок позивачу.
Суд звертає увагу, що за вимогою п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України запит має містити відомості про встановлені факти порушення податкового законодавства.
При цьому, позивачем надане аргументоване пояснення відсутності у позивача правових підстав для нарахування сум земельного податку та відповідно відсутності правових підстав для отримання довідки (витягу) про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки та відповідно відсутності законодавчо встановлено обов`язку для подання податкової декларації.
Таким чином, наведена відповідачем інформація, у якості висновку про факт порушення позивачем податкового законодавства, має безпідставний характер.
У разі, якщо запити контролюючого органу про надання інформації оформлені з порушенням законодавчо встановленого порядку, зокрема в якому чітко не зазначено підстави для його направлення (надсилання), платник податку звільняється від обов`язку надання відповіді на такі запити, що в свою чергу виключає право контролюючого органу призначати проведення перевірок з підстав ненадання пояснень та їх документальних підтверджень на обов`язкові письмові запити, а у разі прийняття рішень, оформлених наказами, про призначення перевірки за вказаних обставин такі накази може бути визнано протиправними та скасовано.
За положеннями частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ від 26.02.2020 року №299 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Дніпровський завод з ремонту та будівництва пасажирських вагонів» прийнято з порушенням вимог чинного законодавства, що є підставою для визнання протиправним та скасування даного наказу.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку про не правомірність прийняття контролюючим органом оскаржуваного наказу, а тому адміністративний позов підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 2 102,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №740 від 10.03.2020 року.
Отже, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2 102,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13 липня 2020 року.

Суддя Н.Є. Сліпець