Справа № 320/5777/20
Суддя: Харченко С.В.
Дата ухвалення: 2020-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 липня 2020 року м. Київ Справа № 320/5777/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В., розглянувши
позовну заявуТовариства з обмеженою відповідальністю "АБМ ТРЕЙД"
доГоловного управління ДПС у Київській області
провизнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АБМ ТРЕЙД" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати:

- рішення Головного управління ДФС у Київській області про невизнання звітних документів, викладене у формі листа від 05.03.2019 № 8053/10/10-36-54-05;

- податкове повідомлення-рішення відповідача від 10.06.2020 № .

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

В силу положень частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Цією ж статтею встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що рішення про невизнання звітних документів, викладене у формі листа № 8053/10/10-36-54-05, яке позивач просить суд визнати протиправним та скасувати, прийнято контролюючим органом 05.03.2019.

Водночас з даною позовною заявою позивач звернувся до суду лише 04.07.2020 (відбиток календарного штемпеля підприємства поштового зв'язку на конверті від 04.07.2020), тобто з порушенням шестимісячного строку, передбаченого частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

За наведених обставин представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом, з якій він стверджує, що про порушення своїх прав та інтересів позивач дізнався 04.06.2020 зі змісту листа Головного управління ДПС у Київській області від 20.05.2020 № 16535/10/10-36-04-04.

Так, представник позивача зазначає, що рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 795 та список згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів № 529, надіслані йому контролюючим органом на адвокатський запит, не є доказом вручення 06.04.2019 уповноваженому представнику позивача оскаржуваного рішення, оскільки їх дані свідчать про отримання листа від 05.03.2019 № 8053/10/10-36-54-05 невідомою позивачу особою - Громовою.

Представник позивача наголошує, що наведена вище особа на момент виникнення спірних правовідносин не перебувала у трудових відносинах з Товариством з обмеженою відповідальністю "АБМ ТРЕЙД", а також не була його представником.

Представник позивача також зазначає, що дані on-line сервісу "Відстеження поштових відправлень" Українського державного підприємства поштового зв'язку "Укрпошта" не містять жодної інформації по поштовому відправленню за № 795.

Відтак, на думку представника позивача, шестимісячний строк звернення до суду в цій частині позовних вимог слід відраховувати з дати отримання позивачем листа Головного управління ДПС у Київській області від 20.05.2020 № 16535/10/10-36-04-04, а не з 06.04.2019 (дати отримання оскаржуваного рішення невідомою позивачу особою - Громовою).

Водночас наведені вище доводи представника позивача не приймаються судом до уваги, оскільки в силу положень пунктів 42.1, 42.2 статті 42 Податкового кодексу України адресовані контролюючим органом платнику податків документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові.

При цьому обов'язок перевірки повноважень представника суб'єкта господарювання в силу положень пункту 90 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, покладається на посадову особу об'єкта поштового зв'язку.

У свою чергу відсутність в on-line сервісі "Відстеження поштових відправлень" Українського державного підприємства поштового зв'язку "Укрпошта" інформації щодо рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення за № 795, яка зберігається протягом шести місяців з моменту реєстрації, жодним чином не спростовує обставин належного повідомлення позивача контролюючим органом про прийняте ним рішення.

Жодних інших доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду в частині оскарження рішення, викладеного у формі листа від 05.03.2019 № 8053/10/10-36-54-05, позивачем до позовної заяви не приєднано.

Крім того, в силу положень частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд звертає увагу позивача на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб'єктів права, що пов'язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

Рішення суб'єкта владних повноважень, яким визначено грошове зобов'язання платника податків, суму адміністративно-господарських, штрафних санкцій, зменшено суму бюджетного відшкодування, від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток підприємства, податком на додану вартість тощо, породжує підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи, а відтак вимога про визнання протиправним та/або скасування такого рішення носить майновий характер.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI).

Як вже зазначалось судом вище, позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення, яким позивачу зменшено суму від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток на суму 822596,00 грн.

Крім того, позивачем заявлено вимогу про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДФС у Київській області про невизнання звітних документів, викладеного у формі листа від 05.03.2019 № 8053/10/10-36-54-05.

Таким чином, позовні вимоги позивача носять одночасно майновий і немайновий характер (одна вимога - майнового характеру, одна вимога - немайнового).

Відтак, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX, при зверненні до суду з даним позовом розмір судового збору повинен складати 14440,94 грн (= 822596,00 грн х 1,5% + 2102,00 грн).

Разом з тим, в якості виконання позивачем вимог частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, ним надано суду квитанцію від 26.06.2020 № 0.0..1 про сплату судового збору у сумі 12338,95 грн, тобто у розмірі, що не відповідає вимогам, передбаченим Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв'язку з чим суд, враховуючи приписи статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання до суду: доказів поважності причин пропуску такого строку звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДФС у Київській області про невизнання звітних документів, викладеного у формі листа від 05.03.2019 № 8053/10/10-36-54-05, не зазначених у позовній заяві; оригіналу платіжного документу, що свідчить про сплату судового збору у розмірі 2102,00 грн.

Враховуючи викладене, керуючись частиною першою статті 169, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (видати) позивачу невідкладно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

В силу положень пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки, визначені цим судовим рішенням, продовжуються на строк дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" від 11.03.2020 № 211.

Суддя Харченко С.В.