Справа № 160/1749/20
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 липня 2020 року Справа № 160/1749/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Молоданова М.Ю.,
представника позивача: Нестеренка О.В.,
представника відповідача: Безбабної М.Г.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Автотрейдінг-Дніпро до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
13.02.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Автотрейдінг-Дніпро до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
В обґрунтування позовних вимог зазначається, що відповідач, встановивши за результатами проведеної камеральної перевірки ТОВ Автотрейдінг-Дніпро порушення останнім граничних строків реєстрації податкових накладних, які не надаються отримувачу (покупцю) відповідно до законодавства, в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), дійшов невірного висновку про те, що за таке порушення мають бути застосовані штрафні санкції, передбачені п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, оскільки нормами цього Кодексу не передбачено штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію або нереєстрацію податкових накладних, які не видаються покупцю. Так, в п.120-1.1 та п.120-1.2 ст.120-1 ПК України в якості окремого виключення з переліку податкових накладних, на які поширюється відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, вказано податкову накладну, що не надається отримувачу (покупцю). Варіант тлумачення відповідачем статті 120-1 ПК України є буквальним без врахування контексту правової норми та її внутрішньої логіки, зв`язку із іншими нормами цього Кодексу, а також сенсу ведення Системи електронного адміністрування ПДВ. Факт відсутності реєстрації або несвоєчасної реєстрації податкових накладних, які не надаються покупцю, не впливає на результати податкового обліку контрагентів, не призводить до негативних наслідків для бюджету чи будь-яких третіх осіб. Вказані в акті камеральної перевірки податкові накладні не підлягали наданню отримувачу (покупцю), а тому жоден з контрагентів позивача не зазнав і не міг зазнати шкоди через не включення сум ПДВ до податкового кредиту. З урахуванням практики Європейського Суду з прав людини стосовно пропорційності співвідношення між засобами державного втручання та метою, яку прагнуть досягти, а також п.56.21 ст.56 ПК України відносно дій в разі можливості неоднозначного (множинного) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, позивач вважає, що рішення має бути прийнято на користь платника податків, а спірне податкове повідомлення-рішення скасоване як протиправне.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року позовна заява ТОВ Автотрейдінг-Дніпро залишена без руху та позивачу надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: належним чином завірених копій документів на підтвердження повноважень особи, яка підписала позовну заяву; належним чином завірених копій документів, що додані до позовної заяви, для суду та відповідача.
На виконання вимог ухвали суду від 18.02.2020р. позивачем до канцелярії суду 25.02.2020р. надано клопотання про залучення засвідчених копій документів до матеріалів справи №160/1749/20, яким усунуті означені недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року прийнято до розгляду вищевказану позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Автотрейдінг-Дніпро та відкрито провадження в адміністративній справі №160/1749/20, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами з 31.03.2020 року у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
31.03.2020 року на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Головного управління ДПС в Дніпропетровській області надійшло клопотання про продовження строку для надання відзиву у справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про продовження строку для надання відзиву у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Автотрейдінг-Дніпро до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення було задоволено та продовжено Головному управлінню ДФС у Дніпропетровській області строк для надання відзиву на позовну заяву разом з доказами його надіслання позивачу до 10.04.2020 року.
10.04.2020 року на електронну адресу суду, з наступним наданням оригіналу до канцелярії суду 14.04.2020 року, від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач пред`явлений позов не визнав та просив повністю відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що за результатами проведеної камеральної перевірки ТОВ Автотрейдінг-Дніпро встановлено факти порушення останнім граничних строків реєстрації податкових накладних за січень, лютий, липень, серпень, жовтень, листопад, грудень 2017 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень 2018 року на суму ПДВ 6188104,24грн. в ЄРПН, за що передбачено відповідальність у вигляді застосування штрафних санкцій п.120-1.1 ст.120-1 ПК України. При цьому Верховний Суд в постанові від 04.09.2019 року у справі №816/1488/17, зокрема, дійшов висновку, що для звільнення від відповідальності, передбаченої п.120-1 ст.120-1 ПК України необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. Водночас, позивачем не надано підтвердження, що вказані в акті камеральної перевірки податкові накладні відповідають критерію двох вищевказаних обов`язкових складових. Таким чином, ці податкові накладні не відповідають критеріям податкових накладних, за порушення граничних термінів реєстрації в ЄРПН яких, платник податків може бути звільнений від відповідальності, передбаченої п.120-1 ст.120-1 ПК України, а тому спірне податкове повідомлення-рішення є законним та скасуванню не підлягає.
16.04.2020 р. від позивача до канцелярії суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач виклав доводи аналогічні викладеним у позовній заяві.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №160/1749/20 за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання на 03 червня 2020 року о 10:00 год.
В підготовче судове засідання 03.06.2020р. представник позивача в не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи, при цьому 25.05.2020 року до канцелярії суду від нього надійшло клопотання про відкладення розгляду справи №160/1749/20.
Представник відповідача в підготовче судове засідання 03.06.2020р. також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи, але 03.06.2020 року до канцелярії суду від нього надійшла заява, в якій останній просив суд провести підготовче судове засідання 03.06.2020р. в порядку письмового провадження та розпочати розгляд справи по суті у наступному судовому засіданні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 червня 2020 року у задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи №160/1749/20 відмовлено, закрито підготовче провадження та призначено справу №160/1749/20 до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 23 червня 2020 року о 13:30год.
У судових засіданнях представник позивача підтримав пред`явлений позов та, посилаючись на викладені у ньому, у відповіді на відзив та додаткових поясненнях доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях проти задоволення позовних вимог заперечував та просив повністю відмовити у задоволенні позову, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях.
Крім того, у судовому засіданні 23.06.2020р. усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника відповідача та допущено процесуальне правонаступництво відповідача у справі, що розглядається, шляхом заміни первинного відповідача у справі ГУ ДФС у Дніпропетровській області його правонаступником ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
У судовому засіданні 23.06.2020р. оголошувалася перерва для надання представниками сторін додаткових пояснень до 01.07.2020р.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Незгода позивача з вищевказаним податковим повідомленням-рішенням стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.
Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України платник податку на додану вартість зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Вимоги до граничних строків реєстрації податкових накладних передбачені пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Так, реєстрація платниками податку податкових накладних в ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Відповідно до абзацу першого пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Згідно з абзацами третім та четвертим пункту 201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Так, стаття 120-1 ПК України встановлює штрафні санкції для платників податків за порушення строків реєстрації податкових накладних (розрахунків коригування до податкових накладних). При цьому норми містять виключення для певних податкових накладних.
Так, на думку позивача штраф не застосовується в трьох окремих випадках:
- якщо податкові накладні не надаються покупцю;
- якщо податкові накладні складаються на операції, які звільнені від оподаткування;
- якщо податкові накладні складаються на операції, які оподатковуються за нульовою ставкою.
На думку відповідача штраф не застосовується в таких випадках:
- податкові накладні не надаються покупцю та складаються на операції, які звільнені від оподаткування;
- податкові накладні не надаються покупцю та складаються на операції, які оподатковуються за нульовою ставкою.
Так, спірні податкові накладні дійсно не підлягали наданню отримувачу (покупцю) через те, що були складені на кінцевого споживача (фізичних осіб) та компанії, які не мають статусу платника ПДВ, а також були складені на себе згідно з вимогами п.201.5 ст.201 ПК України (постачання в межах балансу для невиробничого використання, у негосподарських операціях), про що вказано у цих податкових накладних.
При цьому системний аналіз статті 201, пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Тобто, для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1статті 120-1 Податкового кодексу України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Зокрема, у графі 8 зазначається код ставки: 20 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою; 7 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за ставкою 7 відсотків; 901 - у разі здійснення операцій з вивезення товарів за межі митної території України, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 902 - у разі здійснення операцій з постачання на митній території України товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 903 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.
Судом встановлено, що податкові накладні, які зареєстровані позивачем з порушенням граничного строку, встановленого пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, не підлягали наданню отримувачу (покупцю), проте ці накладні не були складені на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою, а тому відсутні дві обов`язкові умови для не застосування штрафу на підставі п.120-1.1 ст.120-1 ПК України.
Відтак, суд доходить висновку про правомірність застосування контролюючим органом до позивача штрафних санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
Приведене вище правозастосування відповідає правовій позиції, викладеній Верховним Судом у постанові від 04.09.2018р. у справі №816/1488/17.
Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що Законом України від 16.01.2020 року №466-ІХ Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві, який набрав чинності 23.05.2020 року, підрозділ 2 розділу ХХ Перехідні положення ПК України доповнено пунктом 73, відповідно до якого:
Штрафи за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, за операціями, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, операціями, що оподатковуються податком на додану вартість за нульовою ставкою, операціями, що не передбачають надання податкової накладної отримувачу (покупцю), а також податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року, грошові зобов`язання за якими неузгоджені (відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено) станом на дату набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві", застосовуються в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень.
При цьому, відповідно до вказаних змін контролюючий орган за місцем реєстрації платника податку здійснює перерахунок суми штрафу і надсилає (вручає) такому платнику нове податкове повідомлення-рішення. Попереднє податкове повідомлення-рішення вважається скасованим (відкликаним).
Відповідно до ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Конституційний Суд України в рішенні від 09.02.1999р. №1-рп/1999 зазначив, що положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб. Проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.
Щодо посилань позивача, про те, що спірне податкове повідомлення-рішення є скасованими, оскільки після внесення змін до ПК України Законом України від 16.01.2020 року №466-ІХ контролюючий орган повинен здійснити перерахунок штрафу та надіслати (вручити) платнику податку нове податкове повідомлення-рішення, суд зазначає, що на час розгляду справи не надано доказів щодо відкликання цього рішення відповідачем.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зважає на таке.
Відповідно до абз.1 ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При цьому ч.3 ст.139 КАС України визначено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Враховуючи, що позовні вимоги ТОВ Автотрейдінг-Дніпро задоволено частково, то понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору підлягають відшкодуванню на користь останнього шляхом стягнення їх з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 9191,34грн.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13.07.2020р.

Суддя О.М. Турова