Справа № 320/6525/18
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2020-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про роз`яснення судового рішення

10 липня 2020 року м. Київ 320/6525/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Панової Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України

Київської області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 року у справі №320/6525/18 адміністративний позов ОСОБА_1 до Броварського об`єднаного Управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області (, місцезнаходження: 07400, Київська область, м.Бровари, бульвар Незалежності, 11) від 06.10.2017 про відмову ОСОБА_1 у переведенні з одного виду пенсії на інший, а саме: на державну пенсію у зв`язку із втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Зобов`язано Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області здійснити переведення пенсії ОСОБА_1 на державну пенсію у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи, відповідно до ст.54 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» з 01 січня 2018 року, згідно документів, що знаходяться в матеріалах архівної пенсійної справи ОСОБА_2 , з урахуванням фактичної заробітної плати за роботу в зоні відчуження в сумі 734,72 крб., згідно довідки № 120 від 25.09.2017 та здійснити виплату недоодержаної суми пенсії з 01.01.2018.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.05.2019 апеляційну скаргу Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 у справі за позовом ОСОБА_1 до Броварського об`єднаного Управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, повернуто апелянту.

Відтак, 07.05.2019 рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 у справі № 320/6525/18 набрало законної сили.

01.07.2020 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення резолютивної частини рішення від 11.02.2019 року у справі № 320/6525/18.

У вказаній заяві позивач просить роз`яснити абз. 3 резолютивної частини рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 у справі №320/6525/18, з якої суми заробітної плати пенсійному фонду здійснювати перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ч. 3 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця.

Враховуючи ту обставину, що розгляд справи було здійснено судом у порядку письмового провадження, суд вважає за можливе розглянути подану заяву в письмовому провадженні без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та заяву позивача про роз`яснення рішення суду від 11.02.2019 у справі № 320/6525/18, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Тобто, роз`яснення рішення є одним із способів усунення його недоліків, які в подальшому можуть викликати певні ускладнення при його виконанні, або взагалі перешкодити виконанню судового рішення.

Підставою для подання заяви про роз`яснення судового рішення є його незрозумілість.

Отже, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, а також (або) для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Так, згідно з п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому клопотання про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд звертає увагу, що зі змісту заяви позивача вбачається, що вона звернулася до суду за роз`ясненням з підстав незрозумілості резолютивної частини рішення, а саме позивачу незрозумілий абз. 3 резолютивної частини рішення суду від 11.02.2019, що стосується розміру заробітної плати, з якої необхідно провести перерахунок та виплату пенсії відповідно до ч. 1 ст. 54 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

При цьому, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Проаналізувавши зміст рішення суду від 11.02.2019 року у справі № 320/6525/18, суд дійшов висновку, що в мотивувальній частині відображено аналіз фактичних обставин справи, оцінку доказів, зазначено підстави вирішення справи, та вказано про те, що позивач належить до числа осіб, на яких поширюється дія статті 54 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» та яким, на її підставі пенсії у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи можуть призначатися за бажанням громадянина із заробітку, одержаного за роботу в зоні відчуження в 1986 - 1990 роках, у розмірі відшкодування фактичних збитків, який визначається згідно із законодавством.

Разом з тим, у рішенні суду не зазначений висновок про визначення розміру заробітної плати, з якої необхідно провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , що викликає труднощі при виконанні даного судового рішення.

Як було встановлено судом під час прийняття рішення від 11.02.2019 у справі №320/6525/19, до позивача застосовуються положення частиною 1 статті 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи"» від 28.01.1991 № 796-XII (далі - Закон № 796) пенсії по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсії у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи можуть призначатися за бажанням громадянина із заробітку, одержаного за роботу в зоні відчуження в 1986 - 1990 роках, у розмірі відшкодування фактичних збитків, який визначається згідно із законодавством.

Механізм обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсій у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи відповідно до статей 54 і 57 Закону № 796 визначається Порядком обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1210, згідно з яким пенсії за бажанням осіб можуть призначатися, виходячи із заробітної плати, одержаної за роботу в зоні відчуження в 1986-1990 роках у розмірі відшкодування фактичних збитків (пункт 1 Порядку).

Положеннями ст. 37 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», яка встановлює розміри пенсії у зв`язку з втратою годувальника, пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається в розмірі: на одного непрацездатного члена сім`ї - 50 відсотків пенсії за віком померлого годувальника; на двох та більше непрацездатних членів сім`ї - 100 відсотків пенсії за віком померлого годувальника, що розподіляється між ними рівними частками.

Виходячи з наведених законодавчих норм, пенсії у зв`язку з втратою годувальника призначаються із заробітку годувальника або із пенсії годувальника, тобто в залежності від того доходу, який мав годувальник на час настання смерті (заробітну плату, чи пенсію).

Отже, враховуючи викладені вимоги закону та встановлені обставини справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню та роз`яснити третій абзац резолютивної частини рішення суду від 11.02.2019, а саме вказати, що судом зобов`язано здійснити переведення пенсії ОСОБА_1 на державну пенсію у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи, відповідно до ст.54 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» з 01.01.2018 згідно документів, що знаходяться в матеріалах архівної пенсійної справи ОСОБА_2 , з урахуванням фактичної заробітної плати за роботу в зоні відчуження згідно довідки № 120 від 25.09.2017 в сумі 734,72 крб. та здійснити виплату недоодержаної суми пенсії.

Крім того, у прохальній частині заяви позивач просить суд замінити боржника - Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України на його правонаступника - Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області.

Приписами частин першої, другої статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником. Суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Отже, з огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що позивач звернувся до суду із заявою про роз`яснення рішення суду та вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження вирішується в іншій процедурі, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання про заміну сторони виконавчого провадження слід відмовити.

При цьому, суд звертає увагу, що позивач не позбавлений можливості у порядку визначено статтею 379 Кодексу адміністративного судочинства України звернутись до суду із заявою про заміну сторони виконавчого провадження.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 254, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

1. Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 у справі № 320/6525/18 - задовольнити.

2. Роз`яснити, що при виконанні рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 у справі № 320/6525/18 Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області зобов`язане здійснювати перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , виходячи з заробітної плати за роботу в зоні відчуження в сумі 734,72 крб.

3. У частині заяви ОСОБА_1 про заміну боржника правонаступником відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Панова Г. В.