Справа № 640/12959/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2020-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

09 липня 2020 року м. Київ № 640/12959/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., при секретарі судового засідання Моренко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про закриття провадження в адміністративній справі

за позовомЗаступника прокурора міста Києва в особі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради
до третя особа Обслуговуючого кооперативу "Інстрой девелопмент" Спаський Віктор Юрійович
про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії

за участі представників сторін:

від позивача: Ханич Г.О., Ткаленко А.В.

від відповідача: не прибув

від третьої особи: не прибув

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа за позовом заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради до Обслуговуючого кооперативу "Інстрой девелопмент", третя особа ОСОБА_1 , в якому просить суд: зобов`язати Обслуговуючий кооператив "Інстрой девелопмент" за власний рахунок здійснити знесення об`єкта незавершеного будівництва, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером №:69:154:0014 по вул. А. Волошина (Я. Галана), 32а у Солом`янському районі м. Києва .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.07.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 залучено ОСОБА_1 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.02.2020 зупинено провадження у справі до розгляду Шостим апеляційним адміністративним судом апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.07.2019 року про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.04.2020 поновлено провадження у справі та призначено до розгляду у підготовчому провадженні.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.07.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 31.07.2019 повернуто заявнику.

Через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярія) від представника відповідача надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

Так, клопотання обґрунтовано тим, що обґрунтовуючи підстави для звернення до суду із даним позовом, заступник прокурора посилався на положення ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також ст. 376 Цивільного кодексу України, тобто, на думку відповідача, вимоги щодо знесення самочинного будівництва повинні вирішуватися в порядку господарського судочинства, у зв`язку з чим, справа не підсудна Окружному адміністративному суду міста Києва.

Від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради надійшло заперечення на дане клопотання, яке обґрунтовано тим, що орган державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення факту самочинного будівництва , перебудова якого неможлива, з метою захисту прав, свобод та інтересів, вправі звернутися до суду із вимогою про знесення об`єкту самочинного будівництва. Крім того, вказана категорія справ належить до юрисдикції адміністративних судів, вказаного висновку також дійшов Верховний Суд у справі №1519/2-787/11 від 10.04.2018.

Від Прокуратури міста Києва надійшло заперечення проти заявленого відповідачем клопотання, яке обґрунтовано тим, що підставою для звернення із даним позовом до суду є порушення відповідачем містобудівних умов і обмежень, а відтак, вжиття заходів щодо приведення будівництва у відповідність до будівельних норм і правил є владно -управлінськими функціями, а відтак, справу слід розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, визначальним критерієм віднесення справи до справ адміністративної юрисдикції є наявність стороною у справі суб`єкта владних повноважень та виконання ним у спірних відносинах управлінських функцій.

Водночас за приписами п. 7 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

За приписами ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено органи державного архітектурно-будівельного контролю, до яких зокрема, належить виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

У відповідності до приписів ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчим органам сільських, селищних, міських рад делеговано, серед іншого, повноваження щодо надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради є суб`єктом владних повноважень, оскільки здійснює делеговані повноваження, а тому юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи за участю виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад, які виникають під час виконання повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю.

Зі змісту ч. 4 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що до компетенції адміністративних судів належать спори за зверненням суб`єкта владних повноважень, в яких одночасно можуть бути відповідачами фізичні особи в чітко визначених законами України випадках.

Згідно з приписами ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи.

За приписами ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Отже, за змістом ч. 1 ст. 38 та п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта.

Як вбачається, підставою для звернення із даним позовом до суду стало те, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю ухиляється від вжиття по відношенню до відповідача заходів державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі, щодо вжиття заходів щодо приведення будівництва у відповідність до будівельних норм та правил. Крім того, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, починаючи з 2017 року не вживалися будь-які цивільно-правові заходи щодо зобов`язання відповідача привести об`єкт у відповідність до встановлених будівельних норм і правил Генерального плану міста Києва, плану, що також підтверджується листом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради від 28.12.2018 №04/2/4/1-59-17.

Таким чином, у справі що розглядається, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради самостійно не вжив заходи забезпечення законності у сфері будування, що передбачені приписами ст. 376 Цивільного кодексу України та ст. 38 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" на земельній ділянці з кадастровим номером №:69:154:0014 по вул. А. Волошина (Я. Галана), 32а у Солом`янському районі м. Києва, що й стало підставою для здійсненні представництва прокурором інтересів у суді.

Враховуючи викладене, заступник прокурора, звертаючись до суду з позовом про знесення об`єкта самочинного будівництва й мотивуючи такий позов порушеннями архітектурних, містобудівних, пожежних, санітарних або інших подібних норм і правил, діє не з метою захисту своїх приватних прав та інтересів, а з метою захисту прав та інтересів територіальної громади міста Києва та з метою запобігання можливим суспільно значимим несприятливим наслідкам порушення відповідних норм і правил.

Проаналізувавши предмет та підстави позову, пояснення учасників справи, суд прийшов до висновку, що спори, які виникають за участю суб`єкта владних повноважень з метою реалізації в спірних відносинах наданих йому законодавством владних управлінських функцій є публічно-правовими, а відтак, даний спір слід розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Аналогічного правового висновку дійшла Велика палата Верховного Суду у справі №522/5487/17 від 16.05.2018.

Частиною 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, ч. 6 ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також закріплено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

З урахуванням правових висновків Верховного Суду, а також встановлених судом обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для закриття провадження у даній справі.

Керуючись ст. 238, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Обслуговуючому кооперативу "Інстрой девелопмент" у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.С. Мазур