Справа № 132/4242/19
Суддя: Сєлін Є. В.
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 132/4242/19
Провадження № 2-а/132/8/20
Рішення

Іменем України

07 липня 2020 року місто КАЛИНІВКА

КАЛИНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ у складі:

головуючого - судді СЄЛІНА Є.В.,

при секретарі - ПІДГЕРСЬКІЙ О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Калинівка Вінницької області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Баруна Валерія Григоровича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення № 66 від 08.11.2019р.,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Баруна В.Г. за № 66 від 08.11.2019р. про притягнення його до адміністративної відповідальності, а провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутності події та складу адміністративного правопорушення. В обґрунтування цих вимог зазначив, що оскаржуваною постановою на нього накладене адміністративне стягнення за ч.4 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 5950грн. за те, що він при проведенні будівельних робіт з реконструкції житлового будинку АДРЕСА_1 , збудував другий поверх із влаштуванням покрівлі, зовнішніх та внутрішніх опоряджувальних робіт, без погодження співвласника ОСОБА_1 та дозвільних документів (будівельного паспорту, повідомлення про початок виконання будівельних робіт), що є порушенням ст.ст.27, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вважає, що дана постанова є незаконною. та необґрунтованою, не відображає дійсних обставин справи, складена за відсутності належних доказів, з грубим порушенням чинного законодавства. Так, при винесенні постанови не були враховані вимоги ст.268 КУпАП, що визначають права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме право на юридичну допомогу, збір та подання доказів, в результаті чого він був позбавлених вказаних засобів захисту, а розгляд справи проводився у його відсутність. Відповідачем не було виконано вимог щодо своєчасності, повноти, всебічності та об`єктивності з`ясування обставин справи, не дотримано вимог ст.ст.33, 34 КУпАП, оскільки не було встановлено всіх обставин даного правопорушення, яке мають суттєве значення. Крім того, при винесенні постанови неправильно були кваліфіковані його дії, оскільки він не зводив нове житло, а робив лише необхідну реконструкцію, а тому дозвільних документів не потребувалось.

Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 31.01.2020р. відкрите провадження за вказаним позовом.

У відзиві на адміністративний позов, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Барун В.Г., просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі. Дану позицію обґрунтовує тим, що 07.10.2019р. на адресу Департаменту надійшло звернення ОСОБА_1 , яка є співвласником житлового будинку АДРЕСА_1 щодо порушення норм містобудівного законодавства іншим співвласником - позивачем ОСОБА_1 під час самочинного виконання будівельних робіт на відповідному об`єкті. Для проведення позапланового заходу Департаментом оформлено направлення на проведення планового (позапланового) заходу № Я/ПП-10.10/1 від 10.10.2019р. у строк з 11 по 26 жовтня 20190 року. За результатами позапланової перевірки виявлено, що позивач самочинно, без розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації (будівельного паспорту) та без повідомлення про початок виконання будівельних робіт в 2019 році розпочав виконання будівельних робіт з реконструкції 1/2 частини житлового будинку, якій знаходиться у спільній частковій власності із скаржницею (збудовано другий поверх із влаштуванням покрівлі), чим порушив вимоги ст.27, п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011р. Дане правопорушення має наявний характер, що відображено в акті перевірки № Т/ПП-25.10/1 від 25.10.2019р., протоколі про адміністративне правопорушення від 25.10.2019р. та матеріалах фотофіксації. До того ж, враховуючи характер виявлених порушень, позивачу було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт № С-25.10/2 від 25.10.2019р. та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № С-25.10/1 від 25.10.2019р. Жодного доказу, що будівельні роботи здійснювались на підставі будівельного паспорту та дозвільних документів, виданих з урахуванням норм чинного містобудівного законодавства, позивачем не було надані під час перевірки. Відтак, висновки Департаменту про те, що позивач самочинно без будь-яких дозвільних документів та проектної документації здійснив реконструкцію частини житлового будинку є достовірними та обґрунтованими. Враховуючи те, що обов`язок отримання дозвільного документу на виконання будівельних робіт належить замовнику будівництва, яким є позивач, то останній, у даному випадку, безумовно є суб`єктом правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, а тому оскаржуваною постановою по справі про адміністративне правопорушення № 66 від 08.11.2019р. на ОСОБА_1 накладено штраф в розмірі 5950грн. Таким чином, фактичні обставини справи повністю спростовують твердження позивача про протиправність оскаржуваної постанови, а також є нормативно та документально безпідставними.

Позивач - ОСОБА_1 та його представник - адвокат ШИМОТЮК О.В. в судове засідання 07.07.2020р. не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Позивач звернувся до суду із черговим клопотанням про відкладення розгляду справи на інший час у зв`язку із карантинними обмеженнями, що введені на території України, розглянувши яке, суд вважає, що дане клопотання не підлягає до задоволення, оскільки поверхневі та загальні покликання на умови карантину не можуть вважатися достатньою підставою для чергового відкладення розгляду справи.

Також необхідно вказати, що судом у період дії карантинних заходів забезпечено процесуальну можливість для сторін та учасників справи доступу до суду, в тому числі шляхом проведення судового засідання в режимі відеоконференції та надіслання до суду необхідних процесуальних документів, а також письмових пояснень у даній справі для врахування їх під час розгляду позовної заяви.

Про дату, час та місце розгляду справи позивач та його представник був повідомлений завчасно, проте ними не було вжито будь-яких заходів для участі в розгляді справи, зокрема, не заявлено клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції.

Також відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою якого є не відсутність в судовому засіданні учасників справи (їх представників), а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. За таких обставин суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності позивача (його представника). Водночас, будь-яких нових доказів або обставин по справі останнім не наведено, клопотань про їх витребування/долучення тощо не заявлено.

У протилежному випадку відкладення розгляду справи без пошуку реальних можливостей здійснювати правосуддя в умовах карантину може бути розцінено як самоусунення від виконання обов`язку по здійсненню розгляду справи.

Додатково суд враховує, що відповідно до ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані : 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки суду, а й учасників справи.

Так, Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) 07.07.1989р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Відповідач - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області БАРУН В.Г. в судове засідання 07.07.2020р. не з`явився, надавши письмову заяву, в якій просить справу розглянути за його відсутності, на підставі наявних у справі доказів.

Отже, учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, а тому суд вважає за можливе провести розгляд справи у їх відсутності за наявними у справі матеріалами та на основі наявних у ній доказів.

Згідно ч.4 ст.229 КАС України, фіксація судового розгляду технічними засобами не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків:

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач ОСОБА_1 є власником 1/2 частини житлового будинку з погосподарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , що підтверджується рішенням Калинівського районного суду Вінницької області від 03.10.2007р. у справі 2-1222/2007р., яке набуло законної сили, та право на яке зареєстроване 19.12.2007р. в Комунальному підприємстві «Вінницьке обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», запис про що вчинено в реєстровій книзі № 15 за реєстровим № 3105.

Іншим співвласником цього нерухомого майна, згідно даного судового рішення є ОСОБА_3 , яка 07.10.2019р. звернулась до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області із заявою щодо порушення норм містобудівного законодавства її сусідом ОСОБА_3 під час самочинного виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , який без її дозволу та з порушення ДБН здійснив добудову другого поверху.

В.о. директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Любінецьким Р.Є. призначено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1. вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яку доручено провести головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Баруну Валерію Григоровичу, про що йому видано відповідне направлення для проведення позапланового заходу № Я/ПП-10.10/1 від 10.10.2019р. зі строком з 11 до 26 жовтня 2019 року.

Приводом для цього послугувала саме заява ОСОБА_3 від 07.10.2019р., яка вказала, що її сусід ОСОБА_3 самочинно збудував другий поверх за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі направлення № Я/ПП-10.10/1 від 10.10.2019р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Барун В.Г. - 25.10.2019р. проведено перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1. вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про що складено акт Т/ПП-25.10/1 від 25.10.2019р. та протокол про адміністративне правопорушення від 25.10.2019р. за вчинення правопорушення ОСОБА_3 за ч.4 ст.96 КУпАП.

У ході перевірки встановлено порушення ч.1 ст.27, п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011р., яке полягало в тому, що ОСОБА_3 на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , самочинно, без дозволу співвласника, а також розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації (будівельного паспорту забудови земельної ділянки) та без повідомлення про початок виконання будівельних робіт в 2019 році, розпочато будівельні роботи з реконструкції 1/2 житлового будинку, який знаходиться у спільній частковій власності з ОСОБА_3 , а саме збудовано другий поверх із влаштуванням покрівлі, зовнішні та внутрішні опоряджувальні роботи, роботи із заповнення віконних та дверних прорізів не проводились.

У зв`язку з цим, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Баруном В.Г. складено припис № С-25.10/1 від 25.10.2019р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, привести об`єкт будівництва у відповідність будівельному паспорту до 25.12.2019р.

Одночасно із цим, був складений припис № С-25.10/2 від 25.10.2019р. про зупинення проведення будівельних робіт до 25.12.2019р.

На розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке було призначено на 08.11.2019р., позивач ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчить рекомендоване поштове відправлення та інформація з офіційного веб-сайту щодо відстеження отримання адресантом поштового відправлення, які наявні в матеріалах справи, не з`явився, а тому головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Баруном В.Г. була винесена постанова № 66 від 08.11.2019р. по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд враховує наступне.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з вимогами ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

За вимогами п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній на момент прийняття постанови про накладення штрафу, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Приписами абз.1 п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 466 визначено термін будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

При цьому слід зазначити, що ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Частиною 4 статті 96 КУпАП встановлено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 244-6 КУпАП, Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, частини третя - п`ята статті 152-1, стаття 188-42).

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно зі ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи.

Відповідно до ст.72,73,75,76 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як встановлено судом, у ОСОБА_3 відсутній (не виготовлявся) будівельний паспорт.

Також, матеріалами справи підтверджено факт проведення будівельних робіт з реконструкції 1/2 житлового будинку, який знаходиться у спільній частковій власності з ОСОБА_3 , де самовільно ОСОБА_3 збудовано другий поверх із влаштуванням покрівлі, зовнішні та внутрішні опоряджувальні роботи, роботи із заповнення віконних та дверних прорізів не проводились, без документів дозвільного характеру.

Таким чином, ОСОБА_3 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт розпочав реконструкцію об`єкту, на який повинен виготовлятися будівельний паспорт.

Отже, постанова про адміністративне правопорушення № 66 від 08.11.2019р., винесена головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Баруном В.Г. є законною, оскільки наявні докази по справі, якими підтверджено факт реконструкції 1/2 житлового будинку, без дозволу співвласника, а також розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації (будівельного паспорту забудови земельної ділянки) та без повідомлення про початок виконання будівельних робіт в 2019 році, свідчать про наявність в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення передбаченого частиною 4 ст. 96 КУпАП.

За таких обставин, суд вважає, що відповідач діяв у спосіб, передбачений законами України та правомірно притягнув позивача до адміністративної відповідальності. В той час, позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Щодо твердження позивача ОСОБА_3 про позбавлення його права на захист, а також неправомірного розгляду справи за його відсутності, то до них суд відноситься критично, оскільки, як свідчать матеріали справи, позапланова перевірка була проведена у його присутності, що відображено в Акті перевірки № Т/ПП-25.10/1 від 25.10.2019р. та Протоколі про адміністративне правопорушення від 25.10.2019р., про те останній відмовився від отримання та підписання документів, що були складені за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, про що зроблено відповідну відмітку в матеріалах перевірки від 25.10.2019р.

На переконання суду, у позивача було достатньо часу скористатися юридичною допомогою та залучити під час розгляду справи адвоката, а також зібрати та надати відповідні докази щодо правомірності виконання будівельних робіт, проте він, за власним волевиявленням, свідомо цим не скористався.

Більш того, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи в Департаменті, про що свідчить рекомендоване поштове відправлення та інформація, отримана з офіційного веб-сайту щодо відстеження отримання адресантом поштового відправлення, які наявні в матеріалах справи, на розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке було призначено на 08.11.2019р., не з`явився, а тому його посилання на порушення відповідачем відповідних норм закону, є безпідставними.

Помилковим є й твердження про те, що при винесенні постанови неправильно були кваліфіковані його дії, оскільки він не зводив нове житло, а робив лише необхідну реконструкцію, а тому дозвільних документів не потребувалось.

Так, відповідно до п.3.21 розділу 3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - це перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об`єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня, поліпшення умов експлуатації/ та проживання, зміну основних техніко-економічних показників тощо.

Згідно п.2 Порядку № 466 від 13.04.2011р., будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації, капітального ремонту.

За ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку № 466 від 13.04.2011р., замовник має право виконувати будівельні роботи після отримання відповідного дозвільного документу, що дає право на виконання будівельних робіт.

Згідно ч.7 ст.34 «Про регулювання містобудівної діяльності», виконання будівельних робіт без відповідного дозвільного документу, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Статтею 25 Закону України «Про основи містобудування» визначено, що особи винні у виконанні будівельних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту, а також недотриманні державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві, несуть відповідальність передбачену чинним законодавством.

Відповідно ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що, у спірних правовідносинах відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо.

Незгода позивача щодо його притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП не є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та звільнення його від адміністративної відповідальності.

Таким чином, у задоволенні позовних вимог позивачу необхідно відмовити у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.6, 10, 11, 12, 17, 70, 71, 94, 159-163, 171-2 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Баруна Валерія Григоровича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення № 66 від 08.11.2019р. - відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Калинівський районний суд Вінницької області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя