Справа № 240/9451/20
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2020-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку залишення позовної заяви без руху

13 липня 2020 року м. Житомир справа № 240/9451/20

категорія 112030300

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шимонович Р.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Коростенської районної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити та стягнення моральної шкоди,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 із позовом до Управління праці та соціального захисту населення Коростенської районної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою суду від 30.06.2020 року позовну заяву залишено без руху та надано 10-денний термін, з дня отримання ухвали, усунути виявлені недоліки позовної заяви, шляхом подання до суду уточненої позовної заяви у якій уточнити статус позивача при зверненні до суду, а саме: звернення до суду у власних інтересах чи в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 .

Вказану ухвалу позивачка отримала 04.07.2020 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог ухвали суду від 30.06.2020 року позивачка надіслала нову позовну заяву, зі змісту якої слідує, що позивачка звертається до суду у власних інтересах, та клопотання про поновлення строку.

Розглянувши позовну заяву та додані матеріали, суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві має бути зазначений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а у разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень-обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень (його рішення), що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Позивачка звернулася до суду із позовом, в якому просить,:

- визнати протиправними дії Управління праці та соціального захисту населення Коростенської районної державної адміністрації щодо невиплати позивачу доплати, передбаченої ст. 39 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", відповідно з 17.07.2018 року по 02.03.2020 року;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити доплату, передбачену ст. 39 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", відповідно з 17.07.2018 року по 02.03.2020 року;

- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення Коростенської районної державної адміністрації щодо ненарахування та невиплати позивачу компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати частини щомісячної доплати до заробітної плати разом із сумою індексації за період з 17.07.2018 року по дату виплати; індексації невиплаченої щомісячної доплати до заробітної плати з 17.07.2018 року по дату виплати; відсотків у розмірі облікової ставки Нацбанку у зв`язку із знеціненням грошових коштів, як щомісячної доплати до заробітної плати і порушення права позивача на володіння майном за період з 17.07.2018 року по день фактичної виплати;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати частини щомісячної доплати до заробітної плати разом із сумою індексації за період з 17.07.2018 року по дату виплати; індексації невиплаченої щомісячної доплати до заробітної плати з 17.07.2018 року по дату виплати; відсотків у розмірі облікової ставки Нацбанку у зв`язку із знеціненням грошових коштів, як щомісячної доплати до заробітної плати і порушення права позивача на володіння майном за період з 17.07.2018 року по день фактичної виплати.

Аналізуючи зміст позовної заяви та додані до неї документи, суд зазначає, що позовні вимоги зверенені до відповідача по своїй суті є різними, не поєднані між собою та мають різний порядок розгляду.

За змістом пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві обов`язково зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У відповідності до ч. 1 ст. 21 КАС України, позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

В розумінні п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до ч.1 ст.172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Згідно ч.4 ст.172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Суд зазначає, що за своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Отже, законодавець визначив право формувати позовні вимоги саме за позивачем.

В силу приписів ст.ст. 244-245 КАС України щодо зобов`язання відповідача вчинити певні дії суду необхідно встановити, яку протиправну бездіяльність допущено відповідачем, які протиправні дії ним було вчинено чи які протиправні рішення прийнято. Тобто, під час звернення до суду позивачем необхідно пред`явити в позові основну позовну вимогу (визнання дій (бездіяльності) чи рішення суб`єкта владних повноважень протиправними) та похідну позовну вимогу (зобов`язання утриматися від вчинення певних дій чи вчинити певні дії).

Судом встановлено, що зміст позовної заяви не містить чітких вимог та їх належного обґрунтування, доказів та/або послідовний розбірливий виклад обставин на підтвердження позовних вимог та суті спору.

Позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до приписів ст.5 КАС України, чітко сформулювати позовні вимоги, зазначивши дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та вказавши спосіб захисту свого порушеного права.

Крім того, ч. 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У ч. 2 ст. 122 КАС України зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Подана позивачем заява про поновлення строку не може бути врахована судом, оскільки наведені у заяві обставини викладені відносно сина позивача.

Отже, позивачу слід надати обгрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали вчасно звернутись до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Оскільки вказані судом обставини щодо невідповідності позовної заяви вимогам КАС України створюють перешкоди для відкриття провадження в адміністративній справі, суд вважає за можливе продовжити позивачу строк залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків, шляхом надання до суду:

- позовної заяви з уточненням змісту позовних вимог, які пред`являються до відповідача, із викладенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у примірниках відповідно до кількості учасників справи;

- обгрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду, вказавши підстави для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 , встановлений ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М.Шимонович