Справа № 541/1255/20
Суддя: Городівський О. А.
Дата ухвалення: 2020-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 541/1255/20
Провадження № 2-а/541/20/2020
У х в а л а

09 липня 2020 року м.Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівський О.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора 1 батальйону 4 рот Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта Остапчука Ярослава Борисовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

в с т а н о в и в :

07 липня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Миргородського міськрайонного суду із вищезазначеним адміністративним позовом.

Вказана позовна заява оформлена з порушенням вимог ст. 160 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно із статтею 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема частиною першою, другою, третьою, п`ятою, шостою і восьмою статті 122 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 Закону України "Про Національну поліцію" систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції. У складі поліції, серед іншого, функціонує патрульна поліція.

Приписами пп. 4 п. 1 Розділу ІІІ Положення про Департамент патрульної поліції, затвердженого наказом Національної поліції України 06.11.2015 року № 73, Департамент патрульної поліції відповідно до покладених завдань, у випадках, передбачених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Згідно з ч. 1 ст. 15 Закону України "Про Національну поліцію" територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною 1 статті 122 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, відповідні працівники не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями частиною першою, другою, третьою, п`ятою, шостою і восьмою статті 122 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Зазначенні висновки кореспондують висновкам, наведеним Верховним Судом у постанові від 26.12.2019 року у справі №724/716/16-а.

Відповідачем у справі зазначено Інспектора 1 батальйону 4 рот Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта Остапчука Ярослава Борисовича .

З огляду на викладене, відповідач - Інспектора 1 батальйону 4 рот Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта Остапчука Ярослава Борисовича, який є посадовою особою вказаного органу, є неналежним відповідачем по справі.

Крім того, відповідно до положень ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем судовий збір за подання позовної заяви не сплачений із посиланням на положення ст. 288 КУпАП згідно якої, особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита та на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.02.2018 року у справі №165/1698/16-а.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020 року (справа №543/775/17) відступила від висновків Верховного Суду викладених у постанові від 13.12.2016 року (провадження №21-1410а16) та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, для виправлення недоліків позовної заяви, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн. та надати суду документ про сплату судового збору у відповідному розмірі.

Відповідно до правил ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки, дана позовна заява оформлена з порушенням вимог ст. 160 КАС України відповідно до вимог ст. 169 КАС України її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк, що не перевищує 5 днів з дня вручення йому ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст. 160, 165 КАС України,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора 1 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта Остапчука Ярослава Борисовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Надати позивачу строк, що не перевищує 5 днів з дня вручення йому ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків, а саме:

-визначити належного відповідача відповідний орган Національної поліції;

-сплатити судовий збір у розмірі 420 гривень 40 копійок.

На підставі п.3 Прикінцевих положень КАС України (в ред. від 02.04.2020 року) даний строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: О. А. Городівський