Справа № 520/8829/2020
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2020-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"14" липня 2020 р. № 520/8829/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Спірідонов М.О. розглянувши заяву Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про забезпечення позову по адміністративній справі за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про припинення права на виконання будівельних робіт,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд припинити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків відповідності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)0/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків відповідають) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт "Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху №1-6, 15-18 в літ. "А-9" по прос. Гагаріна, буд. АДРЕСА_2 " №ХК 82.

До позовної заяви позивачем подано заяву про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, шляхом:

- заборони ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до набрання законної сили рішенням суду у цій справі особисто або через уповноважену особу подавати до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради через центр надання адміністративних послуг чи через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнювати та надсилати рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) на об`єкт: «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6. 15-18 в літ. «А-9» по просп. Гагаріна. буд. 56 в м. Харкові».

- заборони ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до набрання законної сили рішенням суду у цій справі проводити будівельні роботи на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» по просп. Гагаріна, буд. 56 в м. Харкові.

В обґрунтування заяви позивач зазначає, що Інспекцією жодним чином на процес реєстрації дозвільних документів на початок будівельних робіт (щодо об`єктів незначного класу наслідків) впливати не може в силу встановлених діючим законодавством декларативних процедур. Право на виконання будівельних робіт насувається забудовником безумовно на підставі поданого повідомлення поза волею органу державного архітектурно-будівельного контролю. Таким чином, перепон для подання відповідної декларації забудовник наразі немає, а Інспекція не зможе повернути її без реєстрації без припинення за рішенням суду у цій справі права на виконання будівельних робіт, тому невжиття заходів забезпечення позову зробить неможливим досягнення мети пред`явленого позову, адже прийняття спірного об`єкту до експлуатації створить передумови для неможливості віднесення спірного об`єкту до самочинно збудованих.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи. Беручи до уваги положення ч. 1 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України суд дійшов висновку про розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Відповідно до вимог ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За змістом ч. 4 ст. 150 КАС України подання адміністративного позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

Частиною 1 ст. 150 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду;

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 1 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

На підставі ч. 2 ст. 151 КАС України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Із системного аналізу вимог наведених норм випливає, що забезпечення позову - це заходи адміністративного процесуального припинення дій, які можуть утруднити виконання майбутнього рішення суду чи зробити його виконання неможливим. Вони повинні гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову.

Значення цього інституту адміністративного процесуального права в тому, що ним захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення. Забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкоджання спричинення значної шкоди заявнику. Таким чином, заходи забезпечення позову не мають якогось дискримінаційного характеру стосовно якоїсь із сторін у спорі; їх застосування здійснюється в рамках дискреційних повноважень суду і на основі принципів змагальності та процесуального рівноправ`я сторін.

Законодавець встановив три підстави для постановлення ухвали про забезпечення позову у справі, зокрема такими є:

- невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду;

- наявні ознаки очевидної протиправності оскаржуваного рішення, дій чи бездіяльності;

- наявні ознаки очевидного порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду. Під час вирішення питання про забезпечення позову адміністративний суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення адміністративного суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Із аналізу наведеного видно, що обов`язковою передумовою вжиття заходів для забезпечення позову, є обґрунтована заява сторони в тому рахунку й з зазначенням очевидних ознак протиправності оскаржуваного рішення та неможливість в подальшому без вжиття таких заходів відновлення прав особи.

З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Суд звертає увагу на ту обставину, що предметом розгляду адміністративного позову є право відповідача на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків відповідності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)0/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків відповідають) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт "Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху №1-6, 15-18 в літ. "А-9" по прос. Гагаріна, буд. 56 в м. Харкові" №ХК 82 Як видно з поданої заяви, позивач як суб`єкт владних повноважень, просить суд забезпечити позов шляхом заборони ОСОБА_1 надання до центру надання адміністративних послуг декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) на об`єкт: «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6. 15-18 в літ. «А-9» по просп. Гагаріна. буд. 56 в м. АДРЕСА_2 » , а також шляхом заборони ОСОБА_1 проводити будівельні роботи на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» по просп. Гагаріна, буд. 56 в м. Харкові.

Оцінюючи доводи заяви про забезпечення позову слід вказати на наступне.

Згідно ч.1ст.3 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.

В силу ч.1 ст.6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (п.7 ч.1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Примірним положенням про органи державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 19.08.2015 №671 визначено, що орган держархбудконтролю відповідно до покладених на нього завдань приймає в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає сертифікати, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків).

Отже, як видно з процитованих норм саме орган держархбудконтролю (позивач) відповідно до покладених на нього завдань приймає в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти.

Позивачем у заяві не обґрунтовано неможливості в подальшому без заборони відповідачеві здійснювати дії щодо введення в експлуатацію об`єктів нерухомості, відновити свої права та скористатись наданими законом повноваженнями.

Оцінивши наведені доводи заявника, суд дійшов висновку, щодо їх необґрунтованості, оскільки висновки щодо очевидності ознак протиправності дій та/чи бездіяльності відповідача можуть бути зроблені лише на підставі дослідження поданих сторонами доказів у справі під час судового розгляду.

З огляду на викладене, суд вважає, що будь-яких прийнятних та переконливих обґрунтувань того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (громади, невизначеного кола осіб), за захистом яких він звернувся позивач, - у своїй заяві про забезпечення позову не навів.

За наведених обставин, суд не вбачає підстав для забезпечення позову. Відтак, доходить висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 150, 151, 154, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про забезпечення позову по адміністративній справі за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про припинення права на виконання будівельних робіт - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями)

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Спірідонов М.О.