Справа № 522/1087/20
Суддя: Донцов Д. Ю.
Дата ухвалення: 2020-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/1087/20
Провадження №2-а/522/204/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2020 року Приморський районний суд м. Одеси під головуванням судді Донцова Д.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови по справі про притягнення до адміністративної відповідальності у сфері будівельної діяльності, -

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси 22.01.2020 року звернулась позивач ОСОБА_1 із вказаною позовною заявою та просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР №887/19 про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Будинок відноситься до старого фонду та потребує ремонту, у зв`язку з чим позивач була змушена за власні кошти відремонтувати покрівлю, яка знаходилась над її квартирою, що не є самочинним будівництвом. В подальшому, на підставі технічного паспорту від 12.07.2018 року та довідки від 12.07.2018 року за позивачем було зареєстровано право власності на квартиру площею 149,3 кв.м. в установленому законом порядку. Разом з тим, за результатами проведення позапланової перевірки постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР №887/19 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,00 грн.

Позивач вважає дії Управління протиправними, оскільки фактично позивачем було проведено лише ремонтні роботи в квартирі, що не містять ознак реконструкції та самочинного будівництва, що є підставою для скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження у справі.

Окрім цього позивач звернулась із заявою про поновлення строку на оскарження постанови, зазначаючи, що постанову від 27.12.2019 року вона отримала поштою лише 09.01.2020 року та у 10-ти денний строк з дня отримання постави 20.01.2020 року нею подано позов до суду.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 24.01.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання 27.02.2020 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись належним чином. Представник позивача надала суду заяву про проведення судового засідання без її участі. Розгляд справи відкладено на 08.04.2020 року.

03.03.2020 року до суду надійшов відзив на адміністративний позов, відповідно якого представник проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначаючи, що позивачем проведено капітальний ремонт квартири, а також реконструкцію, внаслідок чого квартиру було об`єднано з мансардою та площа квартири була збільшена. При цьому, зареєстрованих документів, які дають право на виконання будівельних робіт та введення об`єкту в експлуатацію за адресою: АДРЕСА_1 не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана постанова є правомірною.

В судове засідання 08.04.2020 року сторони по справі не з`явились, повідомлені належним чином. Представник позивача надав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з запровадженнями карантину на території України. Розгляд справи відкладено на 26.05.2020 року.

В судове засідання 26.05.2020 року з`явилась представник позивача Пуденко А.Г., яка підтримала позов у повному обсязі, розгляд справи відкладено на 08.07.2020 року для сповіщення відповідача.

В судове засідання 26.05.2020 року з`явились представник позивача Пуленко А.Г., представник відповідача Картавцева А.М. Стороною позивача було надано пояснення, відповідно яких підтримала позов у повному обсязі з підстав викладених в ньому. Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог. Сторони не заперечували проти переходу в письмове провадження, у зв`язку з чим суд без виходу до нарадчої кімнати, на місці ухвалив перейти до письмового провадження.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч.5 ст.250 КАС України).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивачу на підставі договору купівлі-продажу від 12.11.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом одеського міського нотаріального округу Колмаковою Н.В., належить на праві приватної власності квартира за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, згідно технічного паспорту від 12.11.2002 року загальна площа квартири становила 72,4 кв.м., з них житлова площа 21,5 кв.м. При цьому, квартира складалась із першого та другого поверху.

Згідно довідки ТОВ «АН експерт» від 12.07.2018 року вбачається, що під час проведення технічної інвентаризації було встановлено, що площа квартири збільшилась у зв`язку із реконструкцією, що не належить до самочинного будівництва згідно п. 3.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, у зв`язку з чим слід вважати, що загальна площа квартири складає 149,3 кв.м., жила площа 68,8 кв.м.

Окрім цього, ТОВ «АН експерт» було складено технічний паспорт на квартиру № 18 від 12.07.2018 року, з якого вбачається, що жилі та підсобні приміщення квартири розміщені на І-ІІІ (мансардному) поверхах ІІ-поверхового будинку з мансардою та являють собою окрему квартиру, яка складається з 4-х житлових кімнат.

На підставі зазначених вище технічного паспорту та довідки 19.03.2018 року за ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 149,3 кв.м., житловою площею 68,8 кв.м. Таким чином, судом встановлено, що фактично збільшення площі квартири має місце на 76,9 кв.м. та право власності зареєстровано 19.03.2018 року, що підтверджується витягом х Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №131019246 від 16.07.2018 року.

На підставі направлення для проведення позапланового заходу від 10.12.2019 року №002081 представником відповідача було проведено перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудування за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт від 17.12.2019 року №002081, з якого вбачається, що в результаті перевірки встановлено факт виконання будівельних робіт з капітального ремонту кватири АДРЕСА_2 18 шляхом заміни фундаменту та існуючих несучих конструкції першого, другого та мансардного поверху газобетонними блоками, а також зміни міжповерхових перекриттів та покрівлі. При цьому, право на проведення таких будівельних робіт позивачем не отримувалось. Від підпису акту позивач відмовилась, про що зроблено відповідний запис.

За результатами проведеної перевірки головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління Найко В.Г. було складено протокол про адміністративне правопорушення від 17.12.2019 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою отримати право на виконання будівельних робіт в строк до 17.02.2020 року.

Постановою заступника начальника Управління - начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР Єфремова В.Ю. від 27.12.2019 року №887/19 встановлено порушення ОСОБА_1 вимог п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Постанови КМУ №466, відповідальність за що встановлена ч. 5 ст. 96 КУпАП. Визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,00 грн.

Копію постанови було направлено на адресу позивача, яку останньою отримано 09.01.2020 року, та згідно відмітки на конверті від поштового відправлення позов позивачем надіслано до суду 20.01.2020 року, тобто в межах 10-ти денного строку на оскарження постанови.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Дослідивши доводи позивача стосовно причин пропуску строку на оскарження постанови, враховуючи клопотання про поновлення строку для звернення до адміністративного суду, суд вважає за необхідне поновити строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Вирішуючи питання щодо наявності в діях позивача ознак складу адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватись у вигляді позапланових перевірок з підстав перевірки виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553.

Згідно із п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Відповідно до п. 12 Порядку посадові особи органу державного архітектурно- будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Відповідно до п. 13 Порядку суб`єкт містобудування, відносно якого здійснюється перевірка має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно із п. 17 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до п. 20 та 21 Порядку протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно із ст. 254 КУпАП один примірник протоколу під розписку вручається особі, яка притягається до відповідальності.

Отже, КУпАП не передбачено складення протоколу про адміністративне правопорушення без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 244-6 КУпАП, від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), або щодо об`єктів будівництва I та II категорій складності, розташованих у межах населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42)

З наведеного вище слідує, що посадова особа Відповідача мала скласти протокол про адміністративне правопорушення або безпосередньо під час здійснення перевірки, або протягом наступних 24 годин. При цьому із обов`язковим дотриманням приписів ч. 4 ст. 256 КУпАП - із обов`язком роз`ясненням особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.4 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідачем, в порушення положень ст. 278 КУпАП не здійснено належну підготовку до розгляду справи, зокрема не перевірено, чи правильно складено протокол про адміністративне правопорушення, та чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час і місце її розгляду. Відповідачем не надано доказів сповіщення особи, що притягається до адміністративної відповідальності про розгляд справи.

При тому, що у разі належного дотримання положень ст. 278 КУпАП посадова особа, уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення, має застосувати положення ст. 268 КУпАП - щодо неможливості розгляду справи про адміністративне правопорушення у зв`язку із неповідомленням особи, яка притягається до відповідальності.

Стаття 7 КУпАП зазначає, що ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частина 2 статті 2 КАСУ визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Стаття 77. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до положень статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Також суд приймає до уваги той факт, що під час проведення перевірки відповідачем було встановлено, що реєстрація права власності була здійснена 19.03.2018 року на підставі довідки від 12.07.2018 року, відповідно якої ТОВ «АН Експерт» повідомило, що під час проведення технічної інвентаризації було встановлено, що площа квартири збільшилась у зв`язку з реконструкцією, що не належить до самочинного будівництва та технічного паспорту на квартиру від 12.07.2018 року виготовленого ТОВ «АН експерт», а отже право власності було зареєстровано до проведення перевірки Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, а тому фактично будівельні роботи завершені, що виключає наявність ознак порушень ч. 5 ст. 96 КпАП України.

З наведеного вище слідує, що відповідачем оскаржувану постанову винесено із порушенням норм чинного законодавства, з огляду на що вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Куруючись ст.ст. 2, 4, 7, 9, 77, 205, 241-246, 268-271, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з адміністративним позовом до Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (, адреса місцезнаходження: м. Одеса, вул. Черняховського, буд. 6) задовольнити.

Постанову Управління Державного архітектурно-будвельного контролю Одеської міської ради №887/19 від 27.12.2019 року по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 96 КпАП України скасувати, провадженні по справі про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строкиапеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення суду складено 14.07.2020 року.

Суддя Д.Ю. Донцов