Справа № 160/9321/19
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 липня 2020 року м. Дніпросправа № 160/9321/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Комар Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровського області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року (головуючий суддя Маковська О.В.)

у справі № 160/9321/19

за позовом приватного підприємства «Стиль-Центр»

до Головного управління ДПС у Дніпропетровського області

про скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Стиль-Центр» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровської області, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати Рішення засідання комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Приватного підприємства «Стиль-Центр» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

- зобов`язати Головне управління ДФС у Дніпропетровській області виключити Приватне підприємство «Стиль-Центр» з переліку ризикованих платників податків та внести відповідну інформацію до АІС «Податковий блок».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення порушує права та інтереси позивача з огляду на той факт, що внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних. При цьому, на думку позивача він не відповідає жодному з Критеріїв ризиковості платника податків, визначених в п.1.6 листа ДФС України від 05.11.2018 №4065/99-99-07-05-04-18.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.12.2019 позовну заяву задоволено.

Рішення суду мотивовано тим, що оскаржуване рішення Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом від 20.02.2019 №84, яким ПП «Стиль-Центр» віднесено до відповідного переліку (бази даних ІС «Податковий блок»), є протиправним через його невмотивованість та необґрунтованість та, відповідно, підлягає скасуванню.

Доводи відповідача, що висновки, наведені у спірному рішенні (протоколі), є відображенням дій працівників контролюючих органів і самі по собі не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, таке рішення (протокол) не порушує прав позивача, а віднесення позивача до переліку ризикових платників не створює жодних перешкод для діяльності платника податків та інших юридичних наслідків, суд визнав безпідставними, оскільки віднесення платника податків до переліку ризикових надає контролюючому органу підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних такого платника податків, а, отже, таке рішення створює негативні наслідки для позивача у вигляді додаткових перешкод в здійсненні господарських операцій (а саме: необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію позивача перед контрагентами.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Апеляційна скарга фактично мотивована незгодою з висновками суду першої інстанції.

Відповідач зазначає, що підставою для внесення ПП «СТИЛЬ ЦЕНТР» до переліків ризикових платників податків слугувала така інформація: згідно Інформаційної довідки щодо включення до переліку ймовірних ризикових ПП «СТИЛЬ ЦЕНТР» встановлено, що згідно аналізу реєстрації податкових накладних в ЄРПН встановлено, що підприємством протягом січня 2019 року здійснено продаж ТМЦ на загальну суму ПДВ - 72,6 тис.грн., по яких відсутнє придбання товару на 14,4 тис.грн., саме: наклейка "Номерки" (код УКТ ЗЕД ), ящик поштовий (код УКТ ЗЕД), таймер включення добовий в корпусі для кріплення на ОПЧ-рейку (код УКТ ЗЕД), терморегулятор в корпусі для кріплення на ПІІМ-рейку (код УКТ ЗЕД ), тощо. Орієнтовна націнка на реалізовані товари 93,8 %.

Відповідач вказує, що до повноваження контролюючого органу належить здійснення моніторингу податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС. Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може

бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними вустановленому порядку.

Висновки, наведені в протоколі, є відображенням дій працівників податкових органів і

самі по собі не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий

протокол не порушує прав останнього. Внесення суб`єктом владних повноважень ПП «СТИЛЬ - ЦЕНТР» до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений судом належним чином.

Відповідно до поданого письмового відзиву на апеляційну скаргу проти задоволення апеляційної скарги заперечує, вважає винесене судом першої інстанції рішення законним та обґрунтованим, просить відмовити у відкритті апеляційного провадження та/або закрити апеляційне провадження по справі №160/9321/19; відмовити у задоволенні апеляційної скарги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду - залишити без змін; стягнути з Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області та Державної податкової служби України на користь Приватним підприємством «Стиль-Центр» вартість витрат на правову допомогу у розмірі 6 650.00 грн.

Позивач зазначає, що оскаржуване рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.12.2019 у справі №160/9321/19 набрало законної сили, тому відповідно до ст. 299 КАС України не підлягає оскарженню.

Крім того, фактично рішення суду першої інстанції виконано Відділом примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень Південно-Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) відповідно до вимог чинного законодавства України. Більш того, безпосередньо самим відповідачем було виконано вимоги рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.12.2019 у справі №160/9321/19, що свідчить про згоду відповідача з вимогами ПП «Стиль-Центр» та оскаржуваним рішенням.

Щодо доводів апеляційної скарги позивач вказує, що на підтвердження реальності відповідних господарських операцій Приватне підприємство «Стиль-Центр» надавало до суду першої інстанції документи первинного бухгалтерського обліку, які свідчать про відсутність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Крім того, позивач звертає увагу, що відповідачем зазначено у відзиві на позовну заяву, що на момент прийняття рішення щодо ризиковості платника ПП «СТИЛЬ ЦЕНТР» діяли критерії ризиковості платника податку, визначені листом ДФС України від 05.11.2019 №4065/99-99-07-05-04-18, що свідчить про той факт, що ПП «Стиль-Центр» було визнано ризиковим платником податків саме на підставі цього нормативно-правового акту. Разом з тим, як вбачається з сайту ДФС, критерії ризиковості платника податку сформовано листом ДФС України від 05.11.2018. Вказані Критерії ризиковості платника податку не затверджено нормативним актом ДФС України та не погоджено Міністерством фінансів України, що суперечить вимогам п. 10 Порядку №117.

Приймаючи до уваги, що суд не визнавав обв`язкою участь у судовому засіданні учасників справи, апеляційний суд, керуючись ч.2 ст.313 КАС України, вважає, що неявка представника позивача не перешкоджає розгляду справи.

З приводу наведених позивачем у відзиві на апеляційну скаргу доводів, апеляційний суд зазначає, що питання поновлення контролюючому органу строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції і відкриття апеляційного провадження вирішено Третім апеляційним адміністративним судом ухвалою від 01 червня 2020 року у справі № 160/9321/19 відповідно до ст.ст.295, 300 КАС України. При цьому апеляційний суд звертає увагу, що жодна норма процесуального закону не виключає можливості оскарження рішення суду першої інстанції в установленому порядку, якщо на час звернення особи з апеляційною скаргою строк подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, закінчився і рішення суду відповідно до ч.1 ст.255 КАС України вважається таким, що набрало законної сили.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи, приватне підприємство «Стиль-Центр» є юридичною особою, що підтверджується Випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області.

Рішенням комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення у формі протоколу від 20.02.2019 №84, яким приватне підприємство «Стиль-Центр» включено до переліку ризикових платників, як такого, що відповідає критеріям ризиковості. Вказане рішення прийнято за результатами розгляду фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання та схеми роботи підприємства, враховано інформацію, отриману в межах Алгоритму дій, щодо віднесення ПП «Стиль-Центр» до відповідного переліку (бази даних ІС «Податковий блок»), як такого, що відповідає критеріям ризиковості.

З Інформаційної довідки щодо включення до переліку ймовірно ризикових СГ ПП «Стиль-Центр» вбачається, що основним видом діяльності платника податків є неспеціалізована оптова торгівля. ПП «Стиль-Центр» є платником ПДВ з 23.08.2006. Також в Інформаційній довідці зазначено, що сукупність фактів та обставин, які характеризують діяльність суб`єктів господарювання, задіяних в ланцюгу, може свідчити про створення виключно документообігу по нереальним господарським операціям для отримання податкової вигоди.

Вважаючи означене протокольне рішення №84 від 20.02.2019 протиправним та таким, що порушує права та інтереси позивача, позивач звернувся з даним позовом до суду.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд не погоджується з судом першої інстанції про задоволення позовних вимог.

За правилами п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

За наведеними визначеннями в п.2 Порядку зупинення реєстрації - критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик.

моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства.

Відповідно до п.п. 5, 6 цього Порядку зупинення реєстрації податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації встановлено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, зазначаються у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка (квитанція) надсилається платнику податку (п.п.13 ,14 Порядку зупинення реєстрації).

Також у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування міститься пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

За правилами п.п.18, 20, 21 Порядку зупинення реєстрації письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 21 Порядку зупинення реєстрації визначено вичерпний перелік підстав для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, а саме: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Рішення комісії центрального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено у судовому порядку (п.27 Порядку зупинення реєстрації).

Відповідно до п.3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п.17 цього Порядку рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування. Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена (п.19 Порядку роботи комісій).

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) п.21 Порядку роботи комісій.

За приписами п.18 Порядку роботи комісій Порядок взаємодії комісії контролюючого органу, структурних підрозділів та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС затверджується ДФС.

Відповідно до пункту 6 Порядку взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, затвердженого наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 № 523, комісіями регіонального рівня здійснюється:

розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії);

розгляд наданої Комісією ДФС інформації по платниках з ознаками ризиковості в день її надходження, внесення таких платників податку до переліку ризикових платників податків, а в разі прийняття відповідного рішення - виключення платників податку з переліку ризикових платників податків.

Відповідно до п.7 Порядку взаємодії засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117.

Відповідно до п.п. 8, 9 Порядку взаємодії до протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються:

перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв;

матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків;

інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.

Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв вноситься секретарями комісій регіонального рівня до АІС "Податковий блок".

Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктами 1.1-1.5 Критеріїв вноситься відповідальними особами, яких включено до складу комісій регіонального рівня.

Відповідно до алгоритму дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 3), відповідальна особа (член комісії регіонального рівня) формує облікову картку в електронному вигляді у формі згідно з додатком 4 до Порядку.

Отже контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

З огляду на вищенаведене, апеляційний суд вважає, що розгляд комісією контролюючого органу питання про внесення платників податку до переліку ризикових платників податків з відповідними висновками, що є підставою, зокрема, для внесення до АІС «Податковий блок» інформації щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків, не порушує прав платника податків, оскільки безпосередньо не породжує певних правових наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і не має обов`язкового характеру, оскільки є лише результатом проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації і відображенням певної інформації бази даних контролюючого органу.

Також апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що відповідними нормами Податкового кодексу України врегульовано питання інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу.

У п.61.1 ст.61 ПК України визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (п.п.62.1.2 п.62.2 ст.62 ПК України).

Відповідно до ст.71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з приписами п.п.72.1.1 п.72.1 ст.72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.

У п.74.1 ст.74 ПК України зазначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Відповідно до п.74.3 ст.74 ПК України зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Отже дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 20 листопада 2019 року (справа №480/4006/18), від 27 серпня 2019 року (справа №540/2077/18).

Аналізуючи встановлені обставини справи та приймаючи до увагу вищезазначену правову позицію Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, оскільки встановлені обставини у справі не дають підстав для висновку щодо порушення прав чи законних інтересів позивача у спірних відносинах, так як внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків, оскільки розміщена в інформаційно-аналітичних системах інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою реалізації своїх повноважень.

За своєю правовою суттю оскаржуване рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення ПП «Стиль-Центр» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом № 84 від 20.02.2019, не є рішенням (актом) суб`єкта владних повноважень в розумінні п.19 ч.1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України.

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд вважає висновки суду першої інстанції з цього приводу такими, що не відповідають нормам матеріального прав та фактичним обставинам справи, що відповідно до ст.317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Щодо вимог позивача про стягнення на його користь вартості витрат на правову допомогу у розмірі 6 650.00 грн. апеляційний суд, виходячи з результатів апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції у цій справі, вважає відсутніми підстави для їх задоволення відповідно до ч.1, 2 ст.134, ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 310, 315, 317, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 160/9321/19 скасувати, прийняти нове рішення.

В задоволенні позову відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко