Справа № 340/1225/20
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 липня 2020 року м. Дніпросправа № 340/1225/20
Суддя І інстанції Кармазина Т.М.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях про визнання протиправним та скасування висновку за результатами службового розслідування, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати висновок за результатами службового розслідування стосовно начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Гуцула В.В., проведеного з метою перевірки фактів, зазначених у скарзі державного службовця ОСОБА_2 О.С. начальника Подільського відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, щодо порушення його прав, визначених Законом України «Про державну службу», складений Міжрегіональним управлінням Національного агентства України з питань державної служби у Полтавській та Кіровоградській областях 27 вересня 2019 року.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року адміністративний позов повернуто позивачу.

Названа ухвала обґрунтована тим, що позовна заява подана після закінчення строків, установлених законом, а тому підлягає поверненню позивачу.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, згідно з якою просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги її заявник посилається на те, що з оскаржуваним висновком за результатами службового розслідування, складеного Міжрегіональним управлінням Національного агентства України з питань державної служби у Полтавській та Кіровоградській областях 27 вересня 2019 року ОСОБА_1 дізнався лише 26 березня 2020 року, а тому саме з цього моменту розпочинається відлік строку звернення до суду з адміністративним позовом. При цьому, скаржник зазначає, що судом першої інстанції помилково застосовано до правовідносин між сторонами норми ч. 5 ст. 122 КАС України, оскільки в даному випадку застосуванню підлягає ч. 2 ст. 122 КАС України, з огляду на те, що між відповідачем і позивачем не виникало тих правовідносин, які характерні для юридичного складу поняття «проходження державної (публічної) служби», тим паче «прийняття на публічну службу», «звільнення з публічної служби». Крім того вказує, що йому не було відомо про листи Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях від 24.09.2019 року №281/01-18/ТО-19, від 16.10.2019 року №303/01-18/ТО-19, від 15.11.2019 року №324/01-18/ТО-19, від 16.12.2019 року №337/01-18/ТО-19 якими його повідомлено про необхідність прибуття до Міжрегіонального управління для ознайомлення із оскаржуваним висновком.

В письмовому відзиві на апеляційну скаргу, Міжрегіональне управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградських областях просить відмовити у її задоволенні та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.

В судове засідання апеляційної інстанції сторони не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином, а тому фіксування судового засідання відповідно до ст. 229 КАС України не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до п.1,9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

В свою чергу, згідно із ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано семиденний строк для усунення недоліків.

Підставою для залишення позовної заяви без руху, стало те, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду з адміністративним позовом, а наведені підстави для поновлення такого строку є неповажними.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

В свою чергу, згідно із ч.2 ст.6 Закону України «Про державну службу» до категорії «Б» посад державної служби відносяться посади:

- керівників та заступників керівників державних органів, юрисдикція яких поширюється на територію Автономної Республіки Крим, однієї або кількох областей, міст Києва і Севастополя, одного або кількох районів, районів у містах, міст обласного значення;

- керівників державної служби у державних органах, юрисдикція яких поширюється на територію Автономної Республіки Крим, однієї або кількох областей, міст Києва і Севастополя, одного або кількох районів, районів у містах, міст обласного значення;

- керівників та заступників керівників структурних підрозділів державних органів незалежно від рівня юрисдикції таких державних органів;

Так, посада начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, на яку ОСОБА_1 призначено наказом Міністерства юстиції України від 29.04.2016 року №2556/к, відноситься до категорії «Б» посад державної служби.

Тобто ОСОБА_1 є державним службовцем.

В свою чергу, Порядком проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2016 р. №393, визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу (далі - службове розслідування) Нацдержслужбою або її територіальним органом (далі - уповноважений орган) за фактом подання скарги державного службовця у разі порушення його прав, встановлених Законом України Про державну службу (далі - Закон), або створення перешкод у реалізації таких прав з метою перевірки фактів, зазначених у скарзі.

Відповідно до п.4 названого Порядку за фактом подання скарги державного службовця проводиться службове розслідування з підстав, передбачених пунктом 1 цього Порядку територіальним органом Нацдержслужби - в державних органах, юрисдикція яких поширюється на територію однієї або кількох областей, мм. Києва і Севастополя, одного або кількох районів, міст обласного значення.

Відтак, з огляду на те, що у справі №340/1225/20 року оскаржується висновок Міжрегіонального управління Національного агентства України з питань державної служби у Полтавській та Кіровоградській областях від 27 вересня 2019 року, за результатами службового розслідування стосовно начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Гуцула В.В., проведеного з метою перевірки фактів, зазначених у скарзі державного службовця ОСОБА_3 начальника Подільського відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, щодо порушення його прав, визначених Законом України «Про державну службу», то, відповідно існує спір щодо проходження публічної служби.

Таким чином, до означених правовідносин застосується місячний строк звернення до суду, визначений ч.5 ст.122 КАС України.

При цьому, твердження скаржника про необхідність застосування до спірних правовідносин шестимісячного строку звернення до суду, визначеного ч.2 ст.122 КАС України є необґрунтованими та спростовуються вищенаведеним.

Відповідно до ч.1 ст.120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи те, що місячний строк звернення до суду, визначений ч.5 ст. 122 КАС України, з позовом про оскарження висновку Міжрегіонального управління Національного агентства України з питань державної служби у Полтавській та Кіровоградській областях від 27 вересня 2019 року розпочався 28 вересня 2019 року та скінчився 28 жовтня 2019 року (понеділок), то звернення 14 квітня 2020 року засобами поштового зв`язку відбулось із пропуском такого строку,

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

В силу положень ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З наведених норм процесуального закону вбачається, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Поважність причин пропуску строку позивач обґрунтовував тим, що з оскаржуваним висновком він ознайомився лише 13.04.2020 року, що підтверджується отриманням поштового рекомендованого листа Укрпошти, №307 від Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях та відомостями трекінгу Укрпошти за вказаним номером. При цьому вказує на те, що йому не було відомо про листи Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях від 24.09.2019 року №281/01-18/ТО-19, від 16.10.2019 року №303/01-18/ТО-19, від 15.11.2019 року №324/01-18/ТО-19, від 16.12.2019 року №337/01-18/ТО-19 якими його повідомлено про необхідність прибуття до Міжрегіонального управління для ознайомлення із оскаржуваним висновком.

Однак, колегія суддів уважно дослідивши матеріали справи не знаходить підстав для визнання пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом поважним, з огляду на наступне.

Так, з наказами Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях від 26.07.2019 року №44о/д про проведення службового розслідування, від 01.08.2019 року №45о/д про внесення змін до наказу від 26.07.2019 року №44о/д та від 29.08.2019 року №54о/д про продовження проведення службового розслідування, начальник Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Гуцул В.В. був обізнаний, про що свідчить його лист від 09.09.2019 року №102-26/01-41/1396, яким було надіслано копії документів, які стосуються предмета службового розслідування, а також пояснення ОСОБА_1 від 09.09.2019 року. (а.с.47-51)

При цьому, у відповідності до п.22 та п.23 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2016 р. №393 за результатами службового розслідування складається висновок щодо його проведення. Висновок щодо проведення службового розслідування підписується членами комісії з його проведення та надається для ознайомлення державному службовцеві, стосовно якого проводилося службове розслідування.

Тобто, з викладеного вбачається, що міра свідомої та необхідної поведінки особи, щодо якої проводиться службове розслідування, терміни проведення якої їй відомі, після спливу яких, має очікувати винесення уповноваженим органом висновку щодо проведення такого службового розслідування.

Такий підхід до правосвідомості осіб, які є сторонами у справі, окреслений у ч.2 ст. 44 КАС України, згідно з якою учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Втім, у період надходження від Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях листів, а саме:

- від 24.09.2019 року №281/01-18/ТО-19 ОСОБА_1 перебував на лікарняному (лист в.о. начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Калініної А.О від 25.09.2019 року №07/01-26/515);

- від 16.10.2019 року №303/01-18/ТО-19 - ОСОБА_1 перебував у щорічній відпустці (лист в.о. начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Калініної А.О від 18 жовтня 2019 року №07/01-26/514);

- від 15.11.2019 року №324/01-18/ТО-19 - ОСОБА_1 перебував на лікарняному (лист в.о. начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Калініної А.О від 19 листопада 2019 року №07/01-26/630);

- від 16.12.2019 року №337/01-18/ТО-19 - ОСОБА_1 перебував на виїзді до смт. Олександрівка (лист в.о. начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Потьомкіна О. від 20.12.2019 року №102/01-26/701)

На підтвердження зазначених обставин позивачем надано суду копію виписки із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №15890, згідно якої позивач перебував у стаціонарі комунального некомерційного підприємства Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради в період з 17.09.2019 року по 25.09.2019 року; копію виписки із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №8053, згідно якої позивач перебував у стаціонарі комунального закладу КМЛ ШМД в період з 30.09.2019 року по 11.10.2019 року; копію первинного листка непрацездатності, згідно якого позивач перебував у стаціонарі комунального закладу КМЛ ШМД з 19.11.2019 року по 22.11.2019 року.

При цьому, позивачем не надано суду доказів відсутності його на робочому місці в період з 26.09.2019 року по 27.09.2019 року, з 15.10.2019 року по 18.11.2019 року, з 25.11.2019 року по 18.12.2019 року.

Крім того, позивачем не надано суду доказів, які б містили інформацію щодо перебування начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Гуцула В.В. у щорічній відпустці в період отримання Головним територіальним управлінням юстиції у Кіровоградській області вищезазначених листів Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях, а також не надано доказів про виїзд до смт. Олександрівка.

Тобто, неознайомлення начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Гуцула В.В. із листами Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях від 24.09.2019 року №281/01-18/ТО-19, від 16.10.2019 року №303/01-18/ТО-19, від 15.11.2019 року №324/01-18/ТО-19, від 16.12.2019 року №337/01-18/ТО-19, якими ОСОБА_1 повідомлено про необхідність прибуття до Міжрегіонального управління для ознайомлення із оскаржуваним висновком, без належного підтвердження відсутності його на роботі у період їх надходження, свідчить про свідоме зловживання своїми процесуальними правами та обов`язками.

Як наслідок такі обставини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом не можуть бути визнані поважними.

За таких обставин, з огляду на те, що позовна заява подана поза межами строку звернення до адміністративного суду без поважних причин, то суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому ухвалу суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник