Справа № 520/5750/19
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2020-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2020 р. № 520/5750/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді - Заічко О.В.,

при секретареві судового засідання - Мараєвій О.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом про зобов`язання вчинити певні дії: власними силами або за власний рахунок зобов`язати відповідача привести квартиру АДРЕСА_1 площею 51,9 кв.м. у стан, що відповідає технічному паспорту на дану квартиру, виготовленому Харківським міським бюро технічної інвентаризації 28.11.2014 р., шляхом відновлення частини зовнішньої стіни між лоджією та житловою кімнатою НОМЕР_2 з перенесенням внутрішньої системи опалення (радіатора) у приміщення житлової кімнати.

В обґрунтування позову, позивач зазначив, що відповідачем в установлений строк добровільно не виконано вимоги, встановлені у приписі Інспекції № 1046-Пр-У від 11.10.2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, які виявлені під час перевірки самочинно реконструйованої квартири АДРЕСА_1 .

Від сторін надійшли клопотання про розгляд справи без їх участі.

Суд, на підставі ст.205 КАС України, вважає можливим розглянути справу у письмовому провадженні. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

На підставі звернення ОСОБА_2 від 21.09.2018 року та направлення від 28.09.2018 року № 1046-Н Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: квартира АДРЕСА_1 .

Власником вказаної квартири є ОСОБА_1 , відповідно до договору дарування № 6241 від 04.11.1997 року (а.с. 37-39).

ОСОБА_1 було допущено уповноважених перевіряючих до перевірки.

Висновки перевірки зафіксовано в акті № 1046-А.

Перевіркою встановлено, що вказана квартира складається з двох житлових кімнат (НОМЕР_2 площею 20 кв.м., НОМЕР_3 площею 11 кв.м), коридору, ванни, уборної, кухні та лоджії. Об`єкт має ознаки об`єкта з незначними наслідками СС1.

Зазначене також вбачається з копії технічного паспорту від 28.11.2014 р.

У вказаній квартирі проведено роботи з реконструкції, а саме приєднано лоджію до житлової кімнати (шляхом демонтажу частини зовнішньої стіни між лоджією та житловою кімнатою № 6 з перенесенням внутрішньої системи опалення (радіатора) у колишнє приміщення лоджії), у зв`язку з чим була збільшені площа квартири.

Під час перевірки не надано документ, що дає право на виконання будівельних робіт, належно затверджений об`єкт.

Відтак, позивач вказував, що реконструкція квартири АДРЕСА_1 є об`єктом самочинного будівництва, що свідчить про порушення відповідачем п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 13.04.2011 № 466, ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Інспекцією складено припис № 1046-Пр-У від 11.10.2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, які виявлені під час перевірки квартири АДРЕСА_1 .

Доказів скасування вказаного припису та його виконання суду не надано

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" (надалі - Закон) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Положеннями ст.32 Закону встановлено, що клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст.34 Закону, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч.1 та 2 ст.36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно із пунктом 13 зазначеного Порядку ( в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" ( ч.1 ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність").

Згідно п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014 реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних показників.

Відповідно п. 7.2 ДБН А.3.1-5-2016 будівельні роботи на об`єкті будівництва мають здійснюватись на підставі декларативно - дозвільних документів на їх виконання у відповідності з вимогами законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції здійснення Інспекцією позапланової перевірки), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок) позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно п.п. 16, 17 Порядку (в редакції здійснення Інспекцією позапланової перевірки) за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно ч.7 ст. 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Суд зазначає, що згідно змісту припису від 11.10.2018 року № 1046-Пр-У допущені порушення відповідачем необхідно було усунути до 11.12.2018 року з повідомленням позивача про його виконання.

Слід вказати, що 13.12.2018 року головним спеціалістам видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 1321-Н.

Під час поточного виходу на об`єкт вимоги припису № 1046-Пр-У від 11.10.2018 року не виконані.

Суд відмічає, що станом на час розгляду адміністративної справи, сторонами до суду не надано, а матеріали справи не містять доказів добровільного виконання відповідачем вимог припису № 1046-Пр-У від 11.10.2018 року.

В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушень відповідачем п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 13.04.2011 № 466, ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», внаслідок чого видано припис про усунення порушень, який є чинним та відповідачем не виконаний.

Відтак, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову в контексті зобов`язання відповідача власними силами або за власний рахунок зобов`язати відповідача привести квартиру АДРЕСА_1 площею 51,9 кв.м. у стан, що відповідає технічному паспорту на дану квартиру, виготовленому Харківським міським бюро технічної інвентаризації 28.11.2014 р., шляхом відновлення частини зовнішньої стіни між лоджією та житловою кімнатою НОМЕР_2 з перенесенням внутрішньої системи опалення (радіатора) у приміщення житлової кімнати.

За час перебування справи у суді позивачем виготовлено новий технічний паспорт від 02.09.2019 р. на квартиру зі змінами, що полягають у відображенні реконструкції приміщення НОМЕР_2 з приєднанням площі лоджії до житлової кімнати з позначкою про ненадання дозвільної документації.

Однак, суд вказує, що даний технічний паспорт лише відображає факт реконструкції, не спростовує порушення відповідачем п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 13.04.2011 № 466, ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», не є дозвільною документацією на реконструкцію та не звільняє відповідача від необхідності виконання дій, з приводу яких видано припис № 1046-Пр-У від 11.10.2018 року та подано даний позов.

В даному випадку, з боку відповідача має місце триваюче правопорушення, яким є проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону».

При цьому п.7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України, не встановлено для посадових осіб інспекції будь-яких обмежень щодо строків перевірки виконання суб`єктом містобудування приписів про усунення порушень. Тобто законодавством не встановлено обов`язку позивача здійснити перевірку виконання свого припису протягом якогось певного обмеженого строку.

Відсутність обмежень строку проведення перевірок з метою виявлення виконання вимог припису позивача жодним чином не обмежило та не порушило прав відповідача, яка не лише мала час для усунення недоліків, але й могла розтермінувати виконання припису, уникаючи підстав такого невиконання, в даному випадку, подання позову про повернення об`єкту в первісний стан, який існував до реконструкції.

При розгляді даної справи судом враховано правову позицію, викладену Верховним Судом в постанові від 23.05.2018 р. ( справа № 490/8624/15-а).

Приписами ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н. Конституції, 7) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 ), про зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 власними силами або за власний рахунок привести квартиру АДРЕСА_1 площею 51,9 кв.м. у стан, що відповідає технічному паспорту на дану квартиру, виготовленому Харківським міським бюро технічної інвентаризації 28.11.2014, шляхом відновлення частини зовнішньої стіни між лоджією та житловою кімнатою НОМЕР_2 з перенесенням внутрішньої системи опалення (радіатора) у приміщення житлової кімнати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 13 липня 2020 року.

Суддя Заічко О.В.