Справа № 160/4721/20
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2020-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2020 року Справа № 160/4721/20
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Дєєв М.В., одноособово розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО-СТРИМ-ГРУП» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними, скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,-
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що оскаржувані рішення комісії ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації винесені з порушенням, є обгрунтованими та не об`єктивними.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.04.2020 р. у даній справі відкрито провадження, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали для подання відзиву на позовну заяву та всіх документів, що підтверджують заперечення проти позову.
12.05.2020р. від позивача до суду надійшов попередній розрахунок суддових витрат пов`язаних з наданням професійної правничої допомоги.
20.05.2020р. від відповідача до суду надійшло клопотання про продовження строку для надання відзиву на позовну заяву.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.05.2020 р. клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про продовження строку для надання відзиву на позовну заяву задоволено та продовжено строк на 15 днів з дня отримання даної ухвали.
На виконання вимог вказаної ухвали суду 17.06.2020 р. на адресу суду надійшов від відповідача відзив на позовну заяву, в якому просив суд у задоволенні позову відмовити та зазначив, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області під час винесення рішень діяло у спосіб та в порядку, визначеному чинним законодавством України, у зв`язку з чим, рішення є обґрунтованими та законними.
23.06.2020р. від позивача до надійшла відповідь на відзив, в якій позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст. 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини.
Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРО-СТРИМ-ГРУП» є юридичною особою та перебуває на обліку в Шевченківській ДПІ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з 04.09.2015 р. та є платником податку на додану вартість. Основний вид діяльності - діяльність посередників у торгівлі ськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами (КВЕД: 46.11).
Судом встановлено, що ТОВ «АГРО-СТРИМ-ГРУП» та ТОВ «АШЕР 8» було укладено договір поставки №10/05 від 10.05.2018р. (далі Договір №10/05)та укладено до нього додаткові угоди та Специфікації.
Відповідно до п.1.1. Договору №10/05 ТОВ «АШЕР 8» (Постачальник) зобов`язується поставити та передати у власність ТОВ «АГРО-СТРИМ- ГРУП» (Покупець) товар, а ТОВ «АГРО-СТРИМ-ГРУП» зобов`язується прийняти вказаний Товар та оплатити його вартість в порядку та на умовах, визначених цим Договором. Ціна за одиницю Товару та загальна вартість партіє Товару встановлюється Постачальником у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною цього Договору(п.3.1 Договору). Згідно з п. 4.3 Договору №10/05 факт поставки товару умовами даного Договору підтверджується видатковою накладною, підписаною уповноваженими представниками обох Сторін цього Договору, повноваження яких мають бути нележним чином підтверджені відповідно до чинного законодавства України. Пунктом 4.4 даного Договору встановлено, що датою поставки Товару є дата зазначена у видатковій накладній. Перехід права власності на Товар від Постачальника до Покупця, а також ризики випадкового знищення або випадкового пошкодження Товару, здійснюється в момент підписання уповноваженими представниками Сторін видаткової накладної (п. 4.5 Договору). Відповідно до п. 4.10 Договору, підписання Покупцем видаткової накладної свідчить про те, що Покупець згоден з ціною на Товар, вказаною в накладній, перевірив кількість, якість та погоджується на прийняття всього Товару як належно поставленого згідно цього Договору з дотриманням строків його постачання.
Також, між ТОВ «АШЕР 8» (Постачальник) та ТОВ «АГРО- СТРИМ-ГРУП» (Покупець) було укладено Договір поставки №12/06 від 12.06.2018 р. (далі Договір №12/06)з додатковими угодами та специфікаціями до нього.
Відповідно до п.1.1. Договору №12/06 Постачальник зобов`язується поставити та передати у власність Покупцю олію соняшникову нерафіновану (далі-Товар), а Покупець зобов`язується прийняти вказаний Товар та оплатити його вартість в порядку та на умовах, визначених цим Договором. Ціна за одиницю Товару та загальна вартість партіє Товару встановлюється Постачальником у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною цього Договору(п.3.1 Договору). Згідно з п. 4.3 Договору №12/06 факт поставки товару умовами даного Договору підтверджується видатковою накладною, підписаною уповноваженими представниками обох Сторін цього Договору, повноваження яких мають бути нележним чином підтверджені відповідно до чинного законодавства України. Пунктом 4.4 даного Договору встановлено, що датою поставки Товару є дата зазначена у видатковій накладній. Перехід права власності на Товар від Постачальника до Покупця, а також ризики випадкового знищення або випадкового пошкодження Товару, здійснюється в момент підписання уповноваженими представниками Сторін видаткової накладної (п. 4.5 Договору).
На виконання умов вищевказаних договорів поставки, додаткових угод та специфікацій до них було складено наступні видаткові накладні:видаткова накладна №42 від 02.03.2020 року; видаткова накладна №43 від 03.03.2020 року; видаткова накладна №44 від 06.03.2020 року; видаткова накладна №45 від 10.03.2020 року;видаткова накладна №46 від 03.03.2020 року; видаткова накладна №47 від 10.03.2020 року; видаткова накладна №48 від 12.03.2020 року; видаткова накладна №49 від 02.03.2020 року; видаткова накладна №50 від 06.03.2020 року; видаткова накладна №53 від 17.03.2020 року; видаткова накладна №54 від 23.03.2020 року; видаткова накладна №55 від 18.03.2020 року; видаткова накладна №56 від 24.03.2020 року, які були надіслані до контролюючого органу, що підтверджується документами довільного формату, копії яких знаходяться у матеріалах справи.
Розрахунки за поставлений товар відповідно до вищезазначених Договорів поставки підтверджуються наступними первинними кументами : копія платіжного доручення №1605 від 02.03.2020 року; копія платіжного доручення №1606 від 02.03.2020 року; копія платіжного доручення №1616 від 03.03.2020 року; копія платіжного доручення №1617 від 03.03.2020 року; копія платіжного доручення №1619 від 04.03.2020 року; копія платіжного доручення №1620 від 04.03.2020 року; копія платіжного доручення №1626 від 05.03.2020 року; копія платіжного доручення №1627 від 05.03.2020року; копія платіжного доручення №1633 від 06.03.2020 року; копія платіжного доручення №1634 від 06.03.2020 року; копія платіжного доручення №1640 від 10.03.2020року; копія платіжного доручення №1641 від 10.03.2020 року; копія платіжного доручення №1645 від 11.03.2020 року; копія платіжного доручення №1647 від 12.03.2020року; копія платіжного доручення №1648 від 12.03.2020 року; копія платіжного доручення №1650 від 12.03.2020 року; копія платіжного доручення №1651 від 13.03.2020 року; копія платіжного доручення №1652 від 13.03.2020 року; копія платіжного доручення №1658 від 16.03.2020 року;копія платіжного доручення №1659 від 16.03.2020 року; копія платіжного доручення №1670 від 18.03.2020 року; копія платіжного доручення №1677 від 24.03.2020 року; копія платіжного доручення №1679 від 26.03.2020 року; копія платіжного доручення №1680 від 30.03.2020 року; копія акту звірки взаєморозрахунків за березень 2020 року між ТОВ «АШЕР 8» і ТОВ «АГРО-СТРИМ-ГРУП» за договором №10/05 від 10.05.2018р.; копія акту звірки взаєморозрахунків за березень 2020 року між ТОВ «АШЕР 8» і ТОВ «АГРО-СТРИМ-ГРУП» за договором №12/06 від 12.06.2018р., які були надіслані до контролюючого органу, що підтверджується документами довільного формату, копії яких знаходяться у матеріалах справи.
Відповідно до повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку № 1 від 10.04.2020р.
За результатами наданих пояснень позивача та копій документів, відповідачем встановлено, що позивачем не надано повного пакету документів, а саме: відсутні договори з контрагентами постачальниками та контрагентами покупцями, видаткові накладні; відсутні документи щодо перевезення вантажу, тощо.
Позивач вважає вищезазначені рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Податковий кодекс Україниє спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.
Відповідно до п. 61.1 ст. 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Положеннями п.п. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 Податкового кодексу визначено, що способами здійснення податкового контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Згідно з п. 71.1. ст. 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Відповідно до п. 74.1, 74.3 ст. 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019 року затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Так, відповідно до п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Додатком 1 до Порядку № 1165 є «Критерії ризиковості платника податку на додану вартість». У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Критеріїв).
Віднесення Комісією контролюючого органу Товариства до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Отже, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 27.08.2019р. у справі №540/2077/18.
Контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС з метою виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства.
Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Суд зазначає, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього Кодексу. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Обов`язковою ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) рівно як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
Аналогічна правова позиція висловнена Верховним Судом у постанові від 20.11.2019р. у справі №480/4006/18.
Таким чином, суд вважає, що використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення Товариства до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.03.2020 року по справі № 240/3665/19.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Згідно з ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 139, 243-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України,суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) М.В. Дєєв

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Помічник судді І.В.Калита

14.07.2020

Рішення не набрало законної сили 14 липня 2020 р.

Помічник судді І.В.Калита