Справа № 662/1280/20
Суддя: Тимченко О. В.
Дата ухвалення: 2020-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року суддя Новотроїцького районного суду Херсонської області О.В.Тимченко розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до поліцейського СРПП Новотроїцького ВП Стешенко Євгена Володимировича, начальника СРПП №2 Новотроїцького ВП Пащенко Костянтина Костянтиновича про оскарження та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним вище позовом до поліцейського СРПП Новотроїцького ВП Стешенко Євгена Володимировича, начальника СРПП №2 Новотроїцького ВП Пащенко Костянтина Костянтиновича про оскарження та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Вивчивши матеріали справии, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1ст.171КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:1)подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2)має представник належні повноваження(якщо позовну заяву подано представником); 3)відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею160,161,171цього Кодексу; 4)належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5)позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6)немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі,встановлених цим Кодексом.

За правилами адміністративного процесуального законодавства адміністративний позов за формою та змістом повинен відповідати вимогам, викладеним у ст. ст. 160 161 КАС України.

В позові невірно визначений відповідач по справі, згідно зі статтею 222 КупАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються органами внутрішніх справ (Національною поліцією). При чому, від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні знання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, працівники органів і підрозділів Національної поліції при розгляді справ про адміністративні правопорушення діють від імені органів Національної поліції, а тому вони не наділені самостійною процесуальною правоздатністю в рамках розгляду справ даної категорії у судовому процесі.

Таким чином, вбачається, що належним відповідачем у справах щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, повинен бути відповідний орган Національної поліції.

Частиною четвертою статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Питання застосування вищенаведених норм закону стало предметом дослідження Великої Палати Верховного Суду, яка у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/88952415) дійшла висновку про те що: "за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають".

Частиною п`ятою статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем при зверненні до суду заявлено вимоги про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, тобто вимоги немайнового характеру, з яких, відповідно до зазначених вище висновків, необхідно сплачувати судовий збір.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини третьої статті 4 Закону "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на час звернення позивача до суду складає 840,80 грн.).

В той же час, частиною п`ятою статті 4 Закону "Про судовий збір" передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що на даний час складає 420,40 грн.).

При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що «З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

В порушення зазначеного до позовної заяви (адміністративного позову) ОСОБА_1 не додано документа про сплату судового збору у розмірі 420,40грн.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява (адміністративний позов) ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням часу для усунення вказаних вище недоліків.

При цьому суд роз`яснює, що розмір несплаченого судового збору становить 420,40 грн., та необхідно зазначити відповідного відповідача.

Керуючись статтями 288 та 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, статтями 160 та 169 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву (адміністративний позов) ОСОБА_1 до поліцейського СРПП Новотроїцького ВП Стешенко Євгена Володимировича, начальника СРПП №2 Новотроїцького ВП Пащенко Костянтина Костянтиновича про оскарження та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк п`ять днів з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви (адміністративного позову) шляхом подання нової позовної заяви з зазначенням відповідного відповідача, а також подання платіжного документа про сплату судового збору у розмірі 420,40 грн.

Ухвала набирає законної сили набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Тимченко