Справа № 640/14412/20
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2020-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 липня 2020 року м. Київ № 640/14412/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівська Н.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовом ОСОБА_1
до 1. Прокурора Полтавської області Голинського Ярослава Олеговича, 2. Прокуратури Полтавської області, 3. Ради прокурорів України
треті особи:1. Офіс Генерального прокурора, 2. Кадрова комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного Проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора Офіс Генерального прокурора
про встановлення відсутності компетенції, визнати протиправним та скасування наказу, визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Прокурора Полтавської області Голинського Ярослава Олеговича, Прокуратури Полтавської області, Ради прокурорів України, треті особи: Офіс Генерального прокурора, Кадрова комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного Проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора Офіс Генерального прокурора, в якому просив:

- встановити відсутність компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень - прокурора Полтавської області Голинського Ярослава Олеговича на здійснення повноважень прокурора при реалізації функцій прокуратури;

- визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт - наказ прокурора Полтавської області Голинського Ярослава Олеговича №392к від 29.05.2020;

- визнати дії суб`єкта владних повноважень - прокурора Полтавської області Голинського Ярослава Олеговича щодо скасування надбавки до посадового окладу за високі досягнення у праці або за виконання особливо важливої роботи у розмірі 70% з урахуванням надбавки за класний чин та вислугу років, встановленої Позивачу - ОСОБА_1 наказом прокурора Полтавської області №273к від 21.08.2018 відповідно до вимог постанови КМ України № 505 з 16.08.2018, протиправними та зобов`язати утриматися від вчинення певних дій, а саме: вчинення будь-яких дій, спрямованих на скасування позивачу - ОСОБА_1 надбавки до посадового окладу за високі досягнення у праці або за виконання особливо важливої роботи, встановленої йому наказом прокурора Полтавської області №273к від 21.08.2018.

- визнати дії суб`єкта владних повноважень - прокурора Полтавської області Голинського Ярослава Олеговича щодо здійснення індивідуального оцінювання якості роботи прокурора - Позивача ОСОБА_1 . без застосування положення про систему індивідуального оцінювання якості роботи прокурорів та систему оцінювання якості роботи прокурорів, визначення порядку розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади, затверджених Генеральним прокурором відповідно до п.7-2, 9-2 ч.1 ст. 9 Закону України «Про прокуратуру» та направлення до кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарги про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора 14.05.2020 за №11-484вих- 20 від 14.05.2020 з незаконно наданою оцінкою протиправними та зобов`язати утриматися від вчинення певних дій, а саме: здійснювати індивідуальне оцінювання якості роботи прокурора, приймати у будь- якій формі накази, рішення, дисциплінарні скарги, підписувати, погоджувати, у будь-якій формі видавати документи щодо неналежного виконання прокурором - позивачем ОСОБА_1 , який обіймає адміністративну посаду керівника Полтавської місцевої прокуратури, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади без застосування положення про систему індивідуального оцінювання якості роботи прокурорів та систему оцінювання якості роботи прокурорів, визначення порядку розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади, затверджених Генеральним прокурором відповідно до п. 7-2, 9-2 ч.1 ст. 9 Закону України «Про прокуратуру»;

- визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень Ради прокурорів України щодо не здійснення невідкладної перевірки і розгляду за його участю звернень керівника Полтавської місцевої прокуратури Асташкіна Є.О. (листи №35-6999вих-20 від 03.06.2020, №35-7099вих- 20 від 05.06.2020) про загрозу незалежності прокурора, протиправною та зобов`язати вчинити певні дії: невідкладно перевірити і розглянути звернення за його участю та вжити в межах своїх повноважень, передбачених Законом України «Про прокуратуру» та Положенням про Раду прокурорів України, що затверджено всеукраїнською конференцією прокурорів 27.04.2017 із змінами від 21.12.2018, необхідних заходів для усунення загрози;

- визнати з 26.03.3020 бездіяльність суб`єкта владних повноважень прокуратури Полтавської області щодо незастосування при здійсненні нарахування та виплати заробітної плати позивачу ОСОБА_1 на підставі ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції станом на 01.01.2019) протиправною та зобов`язати вчинити певні дії: здійснити на підставі ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» нарахування з 26.03.2020 та виплату Позивачу ОСОБА_1 заробітної плати у встановленому законом України «Про прокуратуру» розмірі.

Згідно п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У преамбулі Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI (в редакції на час подання позову до суду) (надалі - Закон №3674-VI) визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону №3674-VІ судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі.

Згідно ч.2 ст.4 Закону №3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору встановлюється у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.2 ст.4 Закону №3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абз.2 ч.3 ст.6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102,00 гривень.

Даний позов містить дев`ять вимог немайнового характеру.

В контексті наведеного вище позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі по 840,80 грн за вимоги немайнового характеру. Враховуючи, що на три вимоги немайнового характеру розповсюджується пільга щодо сплати судового збору, відповідно до п.1 ч.1 Закону №3674-VI, загальна сума, що підлягає сплаті за подання даного позову - 5044,80 грн).

Натомість позивачем сплачено лише частину судового збору за подання позовної заяви, відповідно до наявної в матеріалах справи копії квитанції №035712 від 19.06.2020 на суму 4204,00 грн.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Юрисдикція та повноваження адміністративних судів, порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначаються КАС України.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У ч.1 ст.5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

Компетенція - це сукупність повноважень, прав та обов`язків державного органу, установи або посадової особи, які вони зобов`язані використовувати для виконання своїх функціональних завдань.

Під компетенційними спорами розуміються спори між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління (публічної адміністрації), у тому числі делегованих повноважень.

Компетенцію державного органу чи посадової особи становлять їхні повноваження, визначені законом. Внаслідок різного тлумачення законодавства компетенція суб`єктів владних повноважень може перетинатися, внаслідок чого виникає компетенційний спір.

Завдання суду у компетенційних спорах, з урахуванням загального завдання адміністративного судочинства, розв`язати законодавчі колізії, а також, усунути наслідки дублювання повноважень.

При цьому, позивачем у компетенційних спорах є суб`єкт владних повноважень, якщо він вважає, що інший суб`єкт владних повноважень, відповідач, своїм рішенням або діями втрутився у його компетенцію або у випадку, коли прийняття такого рішення чи вчинення дій є його прерогативою.

Крім того, і у п.16 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що адміністративний договір - спільний правовий акт суб`єктів владних повноважень або правовий акт за участю суб`єкта владних повноважень та іншої особи, що ґрунтується на їх волеузгодженні, має форму договору, угоди, протоколу, меморандуму тощо, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері і укладається на підставі закону:

а) для розмежування компетенції чи визначення порядку взаємодії між суб`єктами владних повноважень;

б) для делегування публічно-владних управлінських функцій;

в) для перерозподілу або об`єднання бюджетних коштів у випадках, визначених законом;

г) замість видання індивідуального акта;

ґ) для врегулювання питань надання адміністративних послуг.

Таким чином, спори, визначені п.3 ч.1 ст.19 КАС України, можуть виникати внаслідок різного тлумачення суб`єктами владних повноважень законодавства щодо їхньої компетенції на вирішення певних питань у сфері управління. Також спори з приводу компетенції виникають у разі виявлення привласнення повноважень іншого суб`єкта владних повноважень або перевищення власних повноважень.

З аналізу наведених вище норм законодавства вбачається, що адміністративний позов може містити вимогу про встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень, проте такий адміністративний позов можливий у випадку відповідності пред`явленого позову вимогам щодо сторін такого провадження, а саме: наявність спору між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

З огляду на вище викладене, а також з урахуванням доводів викладених у позовній заяві, суд зазначає про те, що ОСОБА_1 необхідно надати до суду нормативно обґрунтовані письмові пояснення, з метою з`ясування питання наявності у нього права на звернення до суду з вимогою про встановилення відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень - прокурора Полтавської області Голинського Ярослава Олеговича на здійснення повноважень прокурора при реалізації функцій прокуратури.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду належних доказів на підтвердження сплати судового збору у розмірі 840,80 грн (отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA4026007, код класифікації доходів бюджету - 22030101); уточненої позовної заяви (з копіями у відповідній кількості для на правлення відповідачам та третім особам).

Відповідно до ч.3 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та керуючись ст.160, ст.161, ч.1 ст.169, ст.243, ст.248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особам, що звернулися із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили відповідно до ч.1 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.А. Добрівська