Справа № 340/2540/20
Суддя: О.В. Кравчук
Дата ухвалення: 2020-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

13 липня 2020 року Справа № 340/2540/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кравчук О.В., перевіривши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

до Держави України в особі Державної казначейської служби України (, адреса: вул. Бастіонна, 6, місто Київ, 016001)

про відшкодування шкоди завданої органом державної влади,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Держави України в особі Державної казначейської служби України, в якому просить суд:

- стягнути з Держави Україна за рахунок бюджетних коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання з відповідного казначейського рахунку, відкритого в Державній казначейській службі України, на користь ОСОБА_1 239250,00 грн. у відшкодування майнової шкоди, завданої органом державної влади прийняттям неконституційного правового акту.

Частина перша статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язує суддю після одержання позовної заяви з`ясувати, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства (пункт 4).

Суддя вважає, що даний спір не належить розглядати у порядку адміністративного судочинства з таких міркувань.

За змістом статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

При цьому, згідно з частиною п`ятою статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Отже, адміністративні суди можуть розглядати вимоги про відшкодування шкоди лише за наявності таких умов: вимоги мають стосуватися шкоди, завданої лише суб`єктом владних повноважень; такі вимоги мають бути поєднані з вимогою про визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. В іншому випадку спірні відносини з приводу відшкодування шкоди (стягнення збитків) мають приватноправовий характер та, як наслідок, не можуть бути предметом справи, віднесеної до адміністративної юрисдикції.

Таким чином, приписи статті 21 КАС України виключають можливість розгляду адміністративним судом заявлених самостійно вимог про відшкодування шкоди, завданої суб`єктом владних повноважень, у тому числі й під час проходження фізичною особою публічної служби чи після звільнення з неї.

Позовні вимоги ОСОБА_1 спрямовані на відшкодування шкоди, завданої їй законом, який у подальшому був визнаний неконституційним.

Так, Рішенням Конституційного Суду України № 2-р від 15 квітня 2020 року визнано неконституційним положення підпункту 1 пункту 28 розділу ІІ Закону України Про запобігання фінансової катастрофи та створення передумов для економічного зростання в Україні щодо виключення із Закону України № 2453 "Про судоустрій і статус суддів" статті 136, яка передбачала право судді на отримання вихідної допомоги у розмірі 10 місячних заробітних плат.

Отже, зверненню позивача до суду з даним позовом передувало вирішення публічно-правового спору Конституційним Судом України. Після такого рішення відсутній публічно-правовий спір між позивачем і державою, а тому вимога про відшкодування шкоди, яка спричинена дією неконституційного акту, вирішується у порядку Цивільного процесуального кодексу України, оскільки не стосується захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин, а пов`язана з вирішенням питання щодо стягнення матеріальної шкоди. Предметом доказування в цьому спорі є завдання особі матеріальної шкоди, зокрема, у вигляді доходів, які особа могла б одержати, якби її право не було порушене застосуванням до неї визнаного неконституційним правового акта.

Посилання позивача на правові позицію Верховного Суду, викладені в рішеннях ВП ВС від 14.11.2018 року у справі №757/70264/17-ц та від 05.06.2019 року у справі №686/23445/17, суд не приймає до уваги, оскільки в згаданих справах предметом позову є інші вимоги (а саме стягнення недоотриманої заробітної плати та щомісячного грошового утримання).

Крім того, вже в постановах від 26.06.2019 року (справа №263/5125/18), 03.07.2019 року (справа №676/1557/16-ц), 13.11.2019 року (справа №638/14694/18), посилаючись, зокрема, і на приписи статті 21 КАС України та свої попередні висновки, ВП ВС наголошувала на тому, що вимоги про відшкодування шкоди слід розглядати за правилами адміністративного судочинства, якщо такі вимоги стосуються шкоди, завданої протиправними діями суб`єкта владних повноважень, і заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Натомість вимоги про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, не заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір, належить розглядати за правилами цивільного судочинства.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження у адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Виходячи з викладеного та керуючись статтями 170, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади.

Роз`яснити позивачеві, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Роз`яснити заявнику, що справа із заявленими позовними вимогами підлягає розгляду в суді загальної юрисдикції у порядку цивільного судочинства.

Позовну заяву разом із усіма доданими до неї документами повернути позивачеві.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд в 15-денний строк з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.В. Кравчук