Справа № 380/4961/20
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/4961/20
УХВАЛА

З ПИТАНЬ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ ЗА ПРАВИЛАМИ ЗАГАЛЬНОГО ПОЗОВНОГО ПРОВАДЖЕННЯ ТА ПРИЗНАЧЕННЯ СУДОВОГО ЗАСІДАННЯ

15 липня 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Клименко О.М., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача від 13 липня 2020 року про перехід в загальне позовне провадження та про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у справі № 380/4961/20 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003), Державної податкової служби України (Львівська площа, м. Київ, 04053) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом, в якому просить:

- призначити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 04 червня 2020 року № 1612877/ Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС у Львівській області, яким позивачу було відмовлено у реєстрації в ЄРПН податкової накладної від 12 травня 2020 року № 1;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 1 від 12 травня 2020 року на загальну суму 489975 грн., у тому числі ПДВ 81662,5 гривень в Єдиному реєстрі податкових накладних за датою її подання;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35, ) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 2102,00 грн., а також витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 8000,00 гривень.

Ухвалою судді від 30 червня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін.

13 липня 2020 року представник відповідача через канцелярію суду подав клопотання про перехід в загальне позовне провадження. Вказане клопотання мотивоване тим, що позивач просить суд скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1612877/ від 04 червня 2020 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 1 від 12 травня 2020 року на суму 489975,00 грн. в тому числі ПДВ 81662,50 грн., що у свою чергу не може відноситись до справ незначної складності відповідно до частини другої статті 12 КАС України. Враховуючи наведене, з метою всебічного та об`єктивного розгляду справи, а також для надання та дослідження додаткових доказів просить суд розглядати справу № 380/4961/20 за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Також 13 липня 2020 року представник відповідача через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, в якому просить суд розглядати справу № 380/4961/20 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасника справи - відповідача.

Подані представником відповідача клопотання про перехід в загальне позовне провадження та про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін суд вирішує в порядку письмового провадження, з урахуванням строків, передбачених частиною четвертою статті 260 КАС України.

При постановленні ухвали суд виходить з наступного.

Щодо клопотання представника відповідача від 13 липня 2020 року про перехід в загальне позовне провадження слід зазначити таке.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Аналіз наведених норм права вказує, що будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, за винятком справ, зазначених у частині четвертій статті 257 КАС України. При цьому, вирішуючи питання про те, за правилами якого провадження (спрощеного чи загального) здійснюватиметься розгляд конкретної справи, суд має враховувати вимоги частини третьої статті 257 КАС України.

Частиною четвертою статті 257 КАС України визначено перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Так, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, частиною четвертою статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

- щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Вищенаведений перелік справ, які належить розглядати виключно у порядку загального позовного провадження, визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, є вичерпним, а отже будь-які інші справи, у спорах, не встановлених цим переліком можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Предметом спору у даній справі є визнання протиправним та скасування рішення від 04 червня 2020 року № 1612877/ Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС у Львівській області, яким позивачу було відмовлено у реєстрації в ЄРПН податкової накладної від 12 травня 2020 року № 1 та похідна вимога про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну № 1 від 12 травня 2020 року на загальну суму 489975 грн., у тому числі ПДВ 81662,5 гривень в Єдиному реєстрі податкових накладних за датою її подання.

В клопотанні від 13 липня 2020 року про перехід в загальне позовне провадження представник відповідача вказує про те, що справа № 380/4961/20 не може відноситись до справ незначної складності відповідно до частини другої статті 12 КАС України, оскільки в позовній заяві позивач просить суд скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1612877/ від 04 червня 2020 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 1 від 12 травня 2020 року на суму 489975,00 грн. в тому числі ПДВ 81662,50 грн. Тобто, представник відповідача вважає, що сума, зазначена в податковій накладній, відмова у реєстрації якої в свою чергу є предметом спору у даній справі не дає можливості її розглянути в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до частини другої статті 12 КАС України.

З цього приводу суд звертає увагу на те, що, як вже було зазначено вище перелік справ, які належить розглядати виключно у порядку загального позовного провадження, визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, є вичерпним, а отже будь-які інші справи, у спорах, не встановлених цим переліком можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Так, пунктом четвертим частини четвертої статті 12 КАС України, який кореспондується з пунктом четвертим частини четвертої статті 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01 січня 2020 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб - 2102 гривні.

Відтак, з огляду на наведене за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, яка перевищує 1051000,00 грн.

Враховуючи, ту обставину, що сума, зазначена в податковій накладній, відмова в реєстрації якої у свою чергу є предметом спору у цій справі становить 489975,00 грн. в тому числі ПДВ 81662,50 грн., тобто не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1051000,00 грн.) зазначена справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

Щодо посилань представника відповідача на частину другу статті 12 КАС України суд зазначає таке.

Частиною другою статті 12 КАС України встановлено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Перелік справ незначної складності визначений у частині шостій статті 12 КАС України.

Так, відповідно до пункту 10 частини шостої цієї статті для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи предмет спору, характер спірних правовідносин, кількість учасників та категорію справи, а також беручи до уваги ту обставину, що дана справа не входить до переліку справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, суд дійшов висновку про незначну складність цієї справи та можливість її розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Щодо доводів представника відповідача про необхідність розгляду справи № 380/4961/20 в порядку загального позовного провадження саме з метою всебічного та об`єктивного розгляду справи, а також для надання та дослідження додаткових доказів суд звертає увагу на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку. Крім того, додаткові докази відповідач вправі подати до суду з урахуванням вимог частини третьої статті 79 КАС України, про що суд роз`яснив відповідачу в ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі від 30 червня 2020 року.

Відповідно до частини четвертої статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що заперечення представника відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження є необґрунтованими, а тому в задоволенні клопотання про перехід в загальне позовне провадження належить відмовити.

Щодо клопотання представника відповідача від 13 липня 2020 року про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін суд зазначає таке.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи, що дана адміністративна справа є справою незначної складності, а характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення всіх обставин справи, суд дійшов висновку, що в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін належить відмовити.

Керуючись статтями, 243, 248, 257, 262, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача від 13 липня 2020 року про перехід в загальне позовне провадження - відмовити.

В задоволенні клопотання представника відповідача від 13 липня 2020 року про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовити.

Згідно з ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Повний текст ухвали складено 15 липня 2020 року.

Суддя Клименко О.М.