Справа № 635/3505/19
Суддя: Назаренко О. В.
Дата ухвалення: 2020-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 635/3505/19
Провадження по справі № 2-а/635/24/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2020 року смт Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Назаренко О.В.

за участю секретаря судового засідання - Літінської Г.В..

розглянувши у відкритому засіданні адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будякова Андрія Сергійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

встановив:

06 травня 2019 року позивач звернувся до суду шляхом пред`явлення адміністративного позову, в якому просив суд скасувати складену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим Андрієм Сергійовичем постанову №330-П від 23 квітня 2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП. Разом з позовною заявою позивач подав суду клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з вищезазначеним адміністративним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що оскаржувана постанова була отримана позивачем отримав постанову ввечері 24 квітня 2019 року поштою. 25 квітня 2019 року за телефоном отримав попередню консультацію адвоката Лаєвскьої М .Л. Наступні 26-30 квітня 2019 року та 01 травня 2019 року були святковими та неробочими днями. Протягом часу з 28 квітня по 02 травня 2019 року адвокат Лаєвська М.Л. перебувала за межами Харківської області, тому зустрітися з нею та надати необхідні для складення позовної заяви документи вдалося лише 03 травня 2019 року. Наступні дні 04 та 05 травня були неробочими днями, тому в перший робочий день 06 травня 2019 року він звернувся до суду з даним позовом. Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що 24 квітня 2019 року він поштою отримав копію постанови №330-11 від 23 квітня 2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП. Згідно вказаної постанови він виконав роботи з реконструкції квартири НОМЕР_3 та НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 без відповідного документа, що надає право на проведення будівельних робіт. Вказаною постановою він притягнутий до адміністративної відповідальності та підданий адміністративному стягненню у розмірі 10200 грн., що є максимальним покарання за ч. 5 ст. 96 КУпАП. З вказаною постановою він не згоден, вважає, що при її ухваленні посадова особа порушила вимоги ст. 280 КУпАП. Зазначив, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення посадова особа повинна з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, що інспектором зроблено не було. Крім того, жодних доказів вини позивача по справі на момент розгляду адміністративної справи не було. Позивач вважає, що ним не було вчинено адміністративне правопорушення та його незаконно притягнуто до адміністративної відповідальності, вона має бути скасована, оскільки винесена без всебічного дослідження обставин справи. Зазначає, що ані протокол, ані постанова про адміністративне правопорушення не містять суті адміністративного правопорушення, а саме зазначення у чому саме полягає реконструкція квартир НОМЕР_3 та НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 . За результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності було видано припис про усунення виявлених порушень, в якому також не зазначено у чому мають полягати його дії для усунення виявлених порушень. Як було роз`яснено органами БТІ, реконструкція це перепланування квартир, яке пов`язане із зміною геометричних розмірів, заміною конструкцій і їх елементів, об`єднання балкона і кухні в одну кімнату, розширення віконних прорізів, а також об`єднання декількох квартир. Не всі роботи зі зміни плану квартири вимагають узгодження. По-друге, протокол про адміністративне правопорушення складався у його відсутність, його не було повідомлено про права під час розгляду справи, він не мав можливості надати свої пояснення, додаткові документи тощо. Вважає, що відповідачем не було зібрано достатніх доказів на підтвердження реконструювання належних йому квартир, необгрунтовано накладено максимально можливе стягнення за ч. 5 ст. 96 КУпАП, під час розгляду справи не було перевірено наявність пом`якшуючих обставин. Оскільки на думку позивача оскаржувана постанова не відповідає вимогам чинного законодавства, тому вона підлягає скасуванню.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 27 травня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будякова Андрія Сергійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Справу ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження.

19 вересня 2019 року до суду надійшов відзив представника відповідача Лиска К.О., відповідно до якого просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі, вважає позовну заяву безпідставною, необґрунтованою та такою, що не відповідає нормам законодавства України. Так, у відзиві зазначено, що відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком № 553, на підставі Направлення від 08.04.2019 № 330-Н-та звернення фізичної особи ОСОБА_3 від 29.03.2019, відповідно п. 7 Порядку № 553 посадовими особами Департаменту був здійснений виїзд на об`єкт «Будівництво прибудови до НОМЕР_3 по АДРЕСА_1 ». За результатом перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконав роботи з реконструкції квартир НОМЕР_3 та НОМЕР_4. Під час проведення перевірки громадянином ОСОБА_1 представлено паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Липецьким відділом УМВС України в Харківській області 30.05.2003, договір купівлі-продажу квартири (НОМЕР_3) від 21.04.2004 зареєстрованого в реєстрі за № 3-696, серія ВВС № 590744; Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 01.02.2005 реєстраційний номер: 5225675, номер витягу: 6372564; договір купівлі-продажу нерухомого майна (НОМЕР_4) від 02.11.2007 зареєстрованого в реєстрі за № 1-30, серія ВЕХ № 985479; Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 17.01.2008 реєстраційний номер: 18715536, номер витягу: 17396740; Витяг про реєстрацію в Державному реєстрі правочинів від 02.11.2007 № витягу: 4887324, реєстраційний номер: 2463638; технічний паспорт розроблений КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» від 25.07.2019 інвентаризаційна справа № 189, реєстровий № 2- 210/4,5; документів які надають право на початок виконання будівельних робіт за вищезазначеною адресою ОСОБА_1 не представлено. Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформація щодо об`єкта за вищезазначеною адресою відсутня. А отже, встановлено виконання будівельних робіт з реконструкції квартири без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт. За зовнішніми ознаками та наявною інформацією зазначений об`єкт можливо віднести до класу наслідків CCI. Під час перевірки здійснювалась фотофіксація. Відповідно до п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Так посадовими особами Департаменту складений Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 330-А. Згідно п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Посадовими особами Департаменту, на виконання п. 17 Порядку №553 складений протокол про адміністративне правопорушення від 12.04.2019 та наданий відповідний припис - № 330-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою усунути виявлене порушення шляхом оформлення відповідної документації згідно до вимог чинного законодавства або приведення Об`єкта в попередній стан в термін до 12.06.2019. На підставі проведеної перевірки посадовими особами Департаменту був складений акт, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та наданий відповідний припис. Відповідно до п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 відмовився від отримання та підписання Акту, Протоколу та припису, Департаментом на виконання вимог п. 21 Порядку № 553 матеріали перевірки надіслані поштою, які позивачем отримані особисто, про що свідчить копії зазначені документів у додатку до адміністративного позову. В подальшому, посадовими особами Департаменту 23.04.2019 року винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 330-П, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП. Відповідно до п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф. У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 не був присутній при винесені Постанови, Департаментом, на виконання вимог п. 22 Порядку № 553, надіслана Постанову № 330-ГІ від 23.04.2019 поштою. Оскаржувану Постанову позивач отримав 24.04.2019 року. Щодо правової підстави для проведення перевірки зазначено наступне. Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Згідно ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань .державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підставою для проведення перевірки було звернення фізичної особи ОСОБА_3 від 29.03.2019. Щодо незаконної реконструкції представником відповідача зазначено наступне. Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності). Відповідно до ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Згідно із ч. 7 ст. 34 Закону України виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Отже реконструкція без отримання повідомлення про початок виконання будівельних робіт дозволяється в тому випадку, якщо на таких об`єктах відсутні документи, що засвідчують право власності чи користування земельною ділянкою. Тобто під час реконструкції об`єкта обов`язково має бути зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а у разі відсутності повідомлення, тобто виконання будівельних робіт без відповідного документа, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Зазначають, що на фото, доданому до вказаного відзиву, чітко вбачається, що ОСОБА_4 зробив новобудову, шляхом прибудови до вже існуючого багатоквартирного будинку. Отже виходячи із викладеного, вважають, що інспектор при проведенні перевірки та притягненні до адміністративної відповідальності діяв в межах своєї компетенції, керувався Конституцією та законами України, ухвалив постанову відповідно до діючого законодавства, а тому підстави для скасування постанови відсутні.

На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 28 грудня 2019 року закрито підготовче провадження у адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будякова Андрія Сергійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Призначено справу до судового розгляду.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву з проханням слухати справу у його відсутність, адміністративний позов підтримав у повному обсязі просив його задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, в поданому відзиві просив розглянути справу у його відсутність.

Відповідно до ч.4 ст. 299 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що постановою №330-П про адміністративне правопорушення від 23 квітня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим Андрієм Сергійовичем, на ОСОБА_1 було накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10200,00 грн. за порушення ч. 5 ст. 96 КУпАП. Як вбачається із зазначеної постанови, ОСОБА_1 виконав роботи з реконструкції квартири НОМЕР_3 та НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 , без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушив п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Так посадовими особами Департаменту складений Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 330-А.

Згідно п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Матеріали справи містять припис №330-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12 квітня 2019 року, за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Реконструкція квартири НОМЕР_3 та НОМЕР_4 за адресою АДРЕСА_1 », яким встановлено, що по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 виконав роботи з реконструкції квартири НОМЕР_3 та НОМЕР_4 без відповідно документа, що надає право на виконання будівельних робіт, що є порушенням п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466. Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим А. С. зазначено з метою усунення виявлених порушень усунути виявлене порушення шляхом оформлення відповідної документації згідно до вимог чинного законодавства або приведення об`єкта в попередній стан в термін до 12.06.2019. ОСОБА_1 від підписання та отримання відмовився.

Посадовими особами Департаменту, на виконання п. 17 Порядку №553 складений протокол про адміністративне правопорушення від 12.04.2019

На підставі проведеної перевірки посадовими особами Департаменту був складений акт, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та наданий відповідний припис.

Відповідно до п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Згідно з ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності і ін.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності врегульовано, зокрема, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 р. № 3038-VI, «Про основи містобудування» від 16 листопада 1992 № 2780-XII, Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

Так, відповідно до статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (із змінами та доповненнями, далі за текстом - Закон № 3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону № 3038-VІ до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до п. 1, 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі за текстом - Положення), яке затверджено Указом Президента України від 08 квітня 2011 року № 439/2011, визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. При цьому, основним завданням ДАБІ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У свою чергу, нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі за текстом - Порядок № 553).

Згідно із п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 4 ст. 41 Закону України № 3038-VІ, пп.2, 3 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 року та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 (порядок № 553) від 23.05.2011 року, основними завданням Держархбудінспекції та її територіальних органів - структурних підрозділів є здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями, а також особами відповідальними за здійснення авторського та/або технічного нагляду вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві.

Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю є єдиним органом державної влади уповноваженим на встановлення факту готовності об`єкту до експлуатації. Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно- будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, а також комплексів (будов), до складу яких входять об`єкти з різними класами наслідків (відповідальності), здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката.

Відповідно до п. п. 1, 2 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 склад та зміст проектної документації на будівництво реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Згідно із ч. 5 ст. 34 Закону України контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 Закону України інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, а також відомості про клас наслідків (відповідальності) об`єкта, замовника та підрядників розміщуються на відповідному стенді, який встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них).

Згідно із ч. 7 ст. 34 Закону України виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Отже реконструкція без отримання повідомлення про початок виконання будівельних робіт дозволяється в тому випадку, якщо на таких об`єктах відсутні документи, що засвідчують право власності чи користування земельною ділянкою.

Тобто під час реконструкції об`єкта обов`язково має бути зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а у разі відсутності повідомлення, тобто виконання будівельних робіт без відповідного документа, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Із матеріалів справи вбачається, що 12 квітня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим Андрієм Сергійовичем винесено припис №330-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Протоколом про адміністративне правопорушення від 12 квітня 2019 року виявлено порушення, а саме , ОСОБА_1 виконав роботи з реконструкції квартири НОМЕР_3 та НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 , без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушив п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 23 квітня 2019 року об 11.00 год. у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області. Від підписання Ніколаєв С.В. відмовився.

Тож постановою №330-П про адміністративне правопорушення від 23 квітня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим Андрієм Сергійовичем, на ОСОБА_1 було накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10200,00 грн. за порушення ч. 5 ст. 96 КУпАП., а саме ОСОБА_1 виконав роботи з реконструкції квартири НОМЕР_3 та НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 , без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушив п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що позов необгрунтований та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 73 - 77, 90, 94, 244, 245, 246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будякова Андрія Сергійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості що не оголошуються:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 НОМЕР_3 ,

відповідач Будяков Андрій Сергійович , адреса місця роботи Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області: м. Харків, вул. Космічна, буд.21-а.

Повний текст рішення складено 06.07.2020 року.

Суддя О.В.Назаренко