Справа № 160/3722/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 липня 2020 року Справа № 160/3722/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Піддубцеві О.В.
представника позивача Курпіля А.М.
представника відповідача 1 Романовича Ю.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю « 2К-ГРУП» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
06.04.2020 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «2К-ГРУП» (надалі - позивач) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (надалі - відповідач 1), Державної податкової служби України (надалі - відповідач 2, разом - відповідачі), в якій позивач просить суд:
- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області:
- №1303882/41770302 від 10.10.2019 р.
- №1303883/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303884/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303885/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303886/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303887/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303896/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1441903/41770302 від 21.01.2020 р.;
- № 1443504/41770302 від 23.01.2020 р.;
- №1443505/41770302 від 23.01.2020 р.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх отримання податкові накладні складені Товариством з обмеженою відповідальністю «2К-ГРУП»:
- №1 від 04.09.2019 р.;
- №2 від 04.09.2019 р.;
- №3 від 06.09.2019 р.;
- №5 від 09.09.2019 р.;
- №4 від 09.09.2019 р.;
- №6 від 12.09.2019 р.;
- №7 від 12.09.2019 р.;
- №2 від 01.10.2019 р.;
- №3 від 04.10.2019 р.;
- №4 від 04.10.2019 р.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що вважає дії податкового органу із зупинення реєстрації податкових накладних та наступні за цим рішення Комісії про відмову у їх реєстрації такими, шо здійснені всупереч приписам ч. 2 ст. 2 КАС України та безповоротно перешкодили позивачу зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати їх покупцям на їх вимоги. Вважає, що належними та ефективними способами відновлення порушених інтересів позивача та гарантією остаточного вирішення спору між сторонами є визнання протиправними та скасування рішень Комісії про відмову у реєстрації податкових накладних, поданих позивачем та зобов`язання відповідача 2 зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/3722/20 передана до розгляду судді Віхровій В.С. 07.04.2020 р.
Частиною 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.04.2020 р. позовну заяву було залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2020 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін у судове засідання, яке призначено на 27.05.2020 р. о 10:40 год.
У судове засідання 27.05.2020 р. сторони не прибули. Від відповідача 1 надійшло клопотання про відкладення. Судовий розгляд справи відкладено до 10:50 год. 17.06.2020 р.
02.06.2020 р. до суду надійшли відзиви на позовну заяву.
Так, ГУ ДПС у Дніпропетровській області, заперечуючи проти позову вказує, що Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийняті рішення про відмову в реєстрації податкових податкових накладних з причини надання копій документів платником податку не в повному обсязі, а саме: аналізом наданих первинних документів встановлено невідповідність придбаних ТМЦ реалізованим. Також, відповідно до Протоколу Комісії від 03.02.2020 р. №2 ТОВ «2К-ГРУП» включено до переліку ризикових платників, як такого, що підпадає п. 8 Критеріям ризиковості. Рішення щодо включення до переліку ризикових платників було прийнято з урахуванням наявної податкової інформації по ТОВ "2К-ГРУП", яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції та свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій; а саме: при проведенні аналізу зареєстрованих Податкових накладних в ЄРПН податковий кредит сформовано за рахунок придбання: Стільниця ДСП, ДСП ламінована, піддон, піддон (полегшений). Згідно даних ЄРПН встановлено факт відсутності придбання товарів (послуг), відсутність входу по другому ланцюгу постачання. Також, ТОВ «2К-ГРУП» здійснює придбання великої кількості ТМЦ, що потребують застосування особливих умов транспортування. У ТОВ «2К-ГРУП» відсутні фізичні, технічні та технологічні можливості до вчинення господарських операцій: відсутній Достатній штат працюючих осіб; відсутні данні щодо оренди або власного складського приміщення та транспортних послуг. Додатково відповідач 1 повідомив, що рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 10.10.2019 №1303882/41770302; №1303883/41770302; №1303884/41770302; №1303885/41770302, №1303886/41770302; №1303887/41770302; №1303896/41770302; від 21.01.2020 №1441903/41770302; від 23.01.2020 №1443504/41770302; №1443505/41770302 про відмову в реєстрації податкових накладних від 04.09.2019 №1, №2; від 06.09.2019 №3; від 09.09.2020 №5; від 12.09.2019 №6, №7; від 01.10.2019 №2; від 04.10.2019 №3; №4 та відповідні протоколи засідань Комісії було вилучено УСБУ у Дніпропетровській області, згідно з протоколом обшуку від 07.05.2020 р. У зв`язку із чим, відповідач 1 вважає позовні вимоги такими, що задоволенню не підлягають.
ДПС України з вимогами позову не погодилась, оскільки вважає, що повноваження ДПС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу. Зобов`язання зареєструвати податкові накладні, є похідною вимогою до ДПС України від вимог ГУ ДПС у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної ПН/РК відповідно до п. 28 Порядку.
15.06.2020 р. надійшли відповіді на відзиви на позовну заяву, згідно яких позивач своєї правової позиції не змінив, на задоволенні вимог позову наполягає.
У судове засідання 17.06.2020 р. прибули уповноважені представники сторін.
Для надання відповідачем додаткових пояснень по справі, розгляд справи відкладено до 11:40 год. 03.07.2020 р.
02.02.2020 р. позивачем подано клопотання про долучення додаткових доказів до матеріалів справи.
У судове засідання 03.07.2020 р. прибули уповноважені представники позивача та відповідача 1.
Представник позивача у судовому засіданні вимоги позову підтримав та просив їх задовольнити.
Представник відповідача 1 надав додаткові письмові пояснення по суті спору, просив у задоволенні вимог позову відмовити у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, які прибули до судового засідання, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, з урахуванням положень Постанови КМУ №211 від 11.03.2020 р. щодо введення карантинних заходів на всій території країни, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно даних Єдиного реєстру податкових накладних ПП «Золота Нива» подані до реєстрації:
Згідно квитанцій №1 від 31.10.2019 р. щодо податкових накладних №2 від 01.10.2019 р., №3 від 04.10.2019 р., №4 від 04.10.2019 р.: документ не може бути прийнято накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування в ЄРПН.
Згідно квитанцій №1 від 10.12.2019 р., 19.09.2019 р. по кожній накладній, реєстрацію податкових накладних зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п.201.16 п.201 Податкового кодексу України.
Підстава: ПН/РК відповідає пп.1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання, прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
За наслідками розгляду додатково надісланих позивачем документів для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, Комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних були прийняті рішення про відмову у реєстрацій ПН/РК в ЄРПН, а саме:
№1303882/41770302 від 10.10.2019 р. відносно ПН №7 від 12.09.2019 р.;
№1303883/41770302 від 10.10.2019 р. відносно ПН №2 від 04.09.2019 р.;
№1303884/41770302 від 10.10.2019 р. відносно ПН №6 від 12.09.2019 р.;
№1303885/41770302 від 10.10.2019 р. відносно ПН №1 від 04.09.2019 р.;
№1303886/41770302 від 10.10.2019 р. відносно ПН №3 від 06.09.2019 р.;
№1303887/41770302 від 10.10.2019 р. відносно ПН №4 від 09.09.2019 р.;
№1303896/41770302 від 10.10.2019 р. відносно ПН №5 від 09.09.2019 р.;
№1441903/41770302 від 21.01.2020 р. відносно ПН №4 від 04.10.2019 р.;
№ 1443504/41770302 від 23.01.2020 р. відносно ПН №3 від 04.10.2019 р.;
№1443505/41770302 від 23.01.2020 р. відносно ПН №2 від 01.10.2019 р.
У рішеннях №1303882/41770302 від 10.10.2019 р., №1303883/41770302 від 10.10.2019 р., №1303884/41770302 від 10.10.2019 р., №1303885/41770302 від 10.10.2019 р., №1303886/41770302 від 10.10.2019 р., №1303887/41770302 від 10.10.2019 р., №1303896/41770302 від 10.10.2019 р. в якості підстави відмови зазначено про надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Графа «додаткова інформація» не заповнена.
У рішеннях №1441903/41770302 від 21.01.2020 р., № 1443504/41770302 від 23.01.2020 р., №1443505/41770302 від 23.01.2020 р. в якості підстави відмови зазначено про надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства із зазначенням в графі «додаткова інформація»: невідповідність кількості придбаних та реалізованих ТМЦ.
Досліджуючи оскаржувані рішення на предмет їх відповідності закону, суд виходить з наступного.
Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від 29.12.2010 №1246 (надалі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п. 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи містить п.201.16 ст. 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.
З 01.01.2018 р. зареєстрований платником податку на додану вартість.
Код КВЕД 16.24 Виробництво дерев`яної тари (основний);
Код КВЕД 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення;
Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля;
Код КВЕД 63.99 Надання інших інформаційних послуг, н. в. і. у.;
Код КВЕД 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування.
З матеріалів справи вбачається, що реєстрації спірних ПН передували наступні господарській відносини:
-щодо податкової накладної №4 від 04.10.2019 р.
-щодо податкової накладної №3 від 06.09.2019 р.
-щодо податкової накладної № 2 від 04.09.2019 р.
-щодо податкової накладної №2 від 01.10.2019 р.
-щодо податкової накладної №6 від 12.09.2019 р.
-щодо податкової накладної №4 від 09.09.2019 р.
-щодо податкової накладної №5 від 09.09.2019 р.
-щодо податкової накладної №1 від 04.09.2019 р.
-щодо податкової накладної № 3 від 04.10.2019 р.
-щодо податкової накладної №7 від 12.09.2019 р.
Відповідні первинні документи, що зазначені вище долучені до матеріалів справи.
Дослідження вказаних документів, копії яких наявні в матеріалах справи вказує, що вони складені відповідно до ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», та свідчать про придбання та наступний продаж товару, що відображено в бухгалтерському та податковому обліку.
Також в цих документах відображений рух активів.
Відповідно до повідомлень про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено щодо кожної ПН, позивачем надані пояснення та долучені документи для підтвердження здійснення господарських операцій по спірним податковим накладним.
Подання позивачем відповідних пояснень та документів, реквізити який перелічені вище до податкового органу з метою реєстрації ПН підтверджується даними системи MeDoc, квитанціями №1, №2 про прийняття документів по кожній податковій накладній.
Жодних висновків за наслідками дослідження додатково поданих документів податковим органом під час розгляду справи не надано.
За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок №117).
За положеннями пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.
Як зазначив податковий орган, останній під час прийняття рішень про зупинення реєстрації ПН, відмову у їх реєстрації керувався критеріями ризиковості платника податку були визначені у Листі Державної фіскальної служби України від 07.08.2019 р. №1962/99-99-29-01-01-18.
При цьому, судом встановлено, що квитанції №1 про зупинення реєстрації ПН/РК, посилань на вказаний листі та/або конкретних критеріїв ризиковості платника податку не містять.
Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Положеннями пункту 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Так, відповідачами не надано до суду, згідно з п.1.6 Критеріїв будь-яких матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку, іншої інформації, що розглядалась Комісією, яка згідно Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків обов`язково додається до протоколу засідання Комісій.
Контролюючий орган зобов`язаний у квитанції та Протоколі засідання комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації чітко вказати на конкретний вид критерію, який встановлений п.п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку достатній для віднесення платника податків до відповідного переліку як такого, що відповідає критеріям ризиковості, та зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Проте, матеріали справи вцілому не містять документальних доказів, в яких наведені конкретні та чіткі обґрунтування, підстави віднесення позивача до підприємств, які відповідають критеріям ризиковості.
При цьому суд критично відноситься до посилань відповідача 1 у відзиві на позовну заяву та в додатково наданих письмових поясненнях, наданих під час судового розгляду справи, на обставини, які не були покладені в основу спірних рішень, адже такі висновки не були зроблені на момент їх прийняття.
Так, у відзиві на позовну заяву, відповідач 1 в якості обґрунтувань правомірності оскаржуваних рішень вказує, що відповідно до Протоколу Комісії від 03.02.2020 р. №2 ТОВ «2К-ГРУП» включено до переліку ризикових платників, як такого, що підпадає п. 8 Критеріям ризиковості. Натомість, в квитанціях про зупинення реєстрації ПН вказано про відповідність ТОВ «2К-ГРУП» п. 1.6 Критеріїв ризиковості.
У відзиві податковий орган посилається на те, що позивачем були подані документи не у повному обсязі, натомість у рішеннях про відмову в реєстрації ПН така інформація відсутня.
Так, відповідно до письмових пояснень, податковий орган, в якості нових підстав для відмови в реєстрації ПН/РК в ЄРПН вказує: «за результатами розгляду Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих платником прийняті Рішення про відмову у реєстрації податкових накладних від 04.09.2019 №1, від 04.09.2019 №2, від 06.09.2019 №3, від 09.09.2019 №4, від 09.09.2019 №5, від 12.09.2019 № 6 та №7 , від 01.10.2019 №2 та від 04.10.2019 №3, №4 з наступних причин:
ненадання первинних документів щодо виробництва піддонів дерев`яному полегшених:
відсутні ТУ по виду або підвиду піддону дерев`яному, згідно яких, виготовляються піддони дерев`яні полегшені з використанням ДСП ламінованого (згідно пояснення платника);
відсутній кошторис на виготовлення (ремонт) 1 одиниці ТМЦ (піддону дерев`яного полегшеного);
відсутнє обладнання виконання виготовлення (ремонту) піддонів дерев`яних полегшених.
1013 ГУ ДПС У КИЇВСЬКІЙ ОБЛАСТІ (КИЄВО-СВЯТОШИНСЬКИЙ Р-Н),
46.73-оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно технічним-обладнанням - чисельність працюючих - 0 осіб,
основні фонди 0 тис. грн.;
запаси - 0 тис. грн.;
згідно ЄРПН відсутнє придбання піддонів дерев`яних (фактично придбані продукти харчування, а саме: тушка кур.-бр. 1 кат. по 10 голів заморожена, сир, ковбаса, вафлі та інше).
463 ГУ ДПС У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛ.(СОБОРНИЙ Р-Н М.ДНІПРА),
16.24-ВИРОБНИЦТВО ДЕРЕВ`ЯНОЇ ТАРИ,
чисельність працюючих - 0 осіб,
основні фонди 0 тис. грн.;
запаси - 0 тис.грн.;
не звітує, остання звітність з IIДВ за 03.2020;
10.09.2019 включено до переліку ризикових платників податку.
Відомості про об`єкти оподаткування (ф.20-ОПП): інформація відсутня.
Суд звертає увагу, що зі змісту оскаржуваних рішень, податковим органом в якості підстав відмови вказані кардинально інші обставини, а саме: про подання платником податку документів, які складені з порушенням законодавства та невідповідність придбаного ТМЦ реалізованому.
При цьому, у письмових поясненнях, відповідач 1 посилається вже на Протоколи Комісій від 10.09.2019 №14 та від 04.02.2020 №2 про включення ТОВ «2К-ГРУП» до переліку ризикових платників податку, як такого, що відповідає критеріям ризиковості. Протокол Комісії, який вказано у відзиві, серед переліку, наведеному у письмових поясненнях, відсутній.
Суд звертає увагу, що жодні протоколи про включення позивача до переліку ризикових під час розгляду справи до суду не надані.
До письмових пояснень, представником відповідача 1 долучено інформаційну довідку щодо включення до переліку ймовірно ризикових підприємств ТОВ «2К-ГРУП» без зазначення її дати, за підписом начальника Соборного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області В.Глущенко, яка має наступний зміст:
«згідно даних ЄРПН, податкові зобов`язання ТОВ «2К ГРУП» (41770302) сформовані за рахунок реалізації наступних товарів: піддони дерев`яні.
Платником ТОВ «2К ГРУП» сформовано податковий кредит за рахунок придбання наступних товарів: стільниця ДСП, ДСП ламінована, піддони дерев`яні.
Підприємство ТОВ «2К ГРУП» здійснює придбання великої кількості ТМЦ що потребують застосування особливих умов їх транспортування та зберігання.
Платник реалізує товар «піддон дерев`яний» з націнкою від 2,6 до 4,8 разів, а також частину придбаного товару не було реалізовано.
Таким чином, ТОВ «2К ГРУП» не має можливості забезпечити належні умови взаємовідносин у зв`язку з невідомою кількістю працюючих осіб, відсутністю технічних чи технологічних можливостей, а також через відсутність власних та орендованих основних фондів».
Долучена до інформаційної довідки схему руху сум ПДВ не вказує на пересорт товару по ланцюгу постачання.
Щодо підстав вибіркового дослідження руху товару по ланцюгу постачання суду пояснень не надано.
Жодні документальні докази наведеним податковим органом даним до матеріалів справи не долучено.
Окрім викладеного суд зазначає, що Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листів, не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України та не зареєстровані в Міністерстві фінансів України.
Державна регуляторна служба у листі від 19.04.2018 р. № 3890/0/20-18 зазначила, що проекти таких документів обов`язково необхідно погоджувати, а листи мають лише інформаційний характер і не встановлюють правових норм. ДРС наголосила на необхідності проведення регуляторних процедур. У листі вказано, ДФС листами від 21.03.2018 р. № 959/99-99-07-18 та № 960/99-99-07-18 затверджено без дотримання регуляторних процедур критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно.
Таким чином, листи міністерств, не є нормативно-правовими актами та мають суто інформаційний характер.
Відповідно до вимог п. 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
З викладеного слідує висновок, що позивач об`єктивно не міг самостійно виконати вимоги суб`єкта владних повноважень.
Суд звертає увагу, що подані позивачем первинні документи на підтвердження здійснення господарських операції зі спірними контрагентами, за результатами яких складені податкові накладні, на думку суду, мають реальний характер, контролюючим органом зворотного з посиланням на належні та допустимі докази не доведено. Судом недоліків в оформленні первинних документів не встановлено.
Крім того, належними доказами підтверджено подання платником податку первинних документів, про які відповідач 1 у додатково наданих письмових поясненнях зазначив як такі, що були відсутні.
При цьому, факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.
Суд серед іншого вважає за необхідне зазначити, що оскаржувані рішення є актами індивідуальної дії.
Правовий акт індивідуальної дії - виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.
Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.
Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.
Натомість, рішення, що видані податковим органом у спірних відносинах, не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжують його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.
Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.
Спірні рішення, на думку суду, вказаним критеріям не відповідають, оскільки складені в порядку та у спосіб, що нівелює можливість виконання їх приписів, а тому суд вважає їх такими, що прийняті протиправно.
Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Положенням п.п. 19, 20 Порядку №1246, визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження відповідного рішення суду).
У разі надходження рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (п. 20 Порядку №1246).
За приписами підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Державною податковою службою України у своєму відзиві підтверджено, що обов`язок з реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у випадку визнання протиправним та скасування рішень про відмову реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань покладається саме на Державну податкову службу України, як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Отже, чинним законодавством обов`язок щодо реєстрації ПН після зупинення станом на поточну дату покладено на Державну податкову службу.
Зокрема, в силу норм п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (ч. 3 ст. 245 цього Кодексу).
За приписами статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, правомірність своїх рішень, перед судом не доведена.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що матеріалами справи повністю спростовані висновки податкового органу, які полягли в основу рішень про відмову в реєстрації ПН/РК, в свою чергу відповідачами не надано жодних обґрунтувань на підтвердження своєї правової позиції, у зв`язку із чим позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки матимуть наслідком належне відновлення порушеного права платника податку у обраний ним спосіб захисту.
Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За результатами розгляду даної справи, сплачений судовий збір за подання даного позову підлягає стягненню на користь позивача з відповідачів за рахунок їх бюджетних асигнувань пропорційно задоволеним позовним вимогам у відповідності до вимог ст. 139 КАС України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241, 250 КАС України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «2К-ГРУП» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити;
Визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області:
- №1303882/41770302 від 10.10.2019 р.
- №1303883/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303884/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303885/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303886/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303887/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1303896/41770302 від 10.10.2019 р.;
- №1441903/41770302 від 21.01.2020 р.;
- № 1443504/41770302 від 23.01.2020 р.;
- №1443505/41770302 від 23.01.2020 р.;
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх отримання податкові накладні складені Товариством з обмеженою відповідальністю «2К-ГРУП»:
- №1 від 04.09.2019 р.;
- №2 від 04.09.2019 р.;
- №3 від 06.09.2019 р.;
- №5 від 09.09.2019 р.;
- №4 від 09.09.2019 р.;
- №6 від 12.09.2019 р.;
- №7 від 12.09.2019 р.;
- №2 від 01.10.2019 р.;
- №3 від 04.10.2019 р.;
- №4 від 04.10.2019 р.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «2К-ГРУП» документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 4204,00 грн. солідарно:
за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в сумі 2102,00 грн.
за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України в сумі 2102,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 08 липня 2020 року.

Суддя В.С. Віхрова