Справа № 200/1568/20-а
Суддя: Тарасенко І.М.
Дата ухвалення: 2020-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2020 р. Справа№200/1568/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Тарасенка І.М.,

при секретарі судового засідання: Ковальової А.В.,

за участю представника позивача: Тимошиної О.А.

представника відповідача: Яковлєєвої А.С.,

розглянувши в порядку загального провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 17.09.2019 року № ,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 17.09.2019 року № .

Позовні вимоги мотивовані тим, що 17 вересня 2019 року ГУ ДПС у Донецькій області прийнято податкове повідомлення рішення № про стягнення штрафних (фінансових) санкцій (штраф) у сумі 170,00 грн. з товариства з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС».

Позивач не згоден з зазначеним податковим повідомленням рішенням та просить визнати його протиправним та скасувати.

17 лютого 2020 року відкрито провадження по справі та її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 16 квітня 2020 року вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та замінено спрощене провадження на засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Ухвалою суду від 26 травня 2020 року закрито підготовче провадження по справі.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову, надав суду письмовий відзив, в якому зазначив, що товариство з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» в порушення вимог п.п. 16.1.3 п. 16.1 ст. 16 п.п. 49.18.2 п. 49.18 ст. 49 п. 257.1 ст. 257 Податкового Кодексу України несвоєчасно подало декларацію з рентної плати за IV квартал 2017 року. Таким чином, на думку представника відповідача, будь які правові підстави щодо звільнення позивача від відповідальності передбаченої п. 120.1 ст. 120 Податкового Кодексу України відсутні. З огляду на це, просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Позивач ТОВ «Шахтоуправління «ДОНБАС» зареєстроване у якості юридичної особи, включене до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців за кодом 36982901, місцезнаходження юридичної особи: 85400, Донецька обл., місто Селидове, вилиця Щорса, будинок 10, квартира 67; Код КВЕД 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням (основний). ТОВ ««Шахтоуправління «ДОНБАС» виданий спеціальний дозвіл на користування надрами (видобування корисних копалин (промислова розробка родовищ) № 5120 від 21.01.2010 року строком на 26 років та № 4793 від 01.12.2008 року строком до 02.09.2024 року.

Відповідач, Головне управління ДПС у Донецькій області () є суб`єктом владних повноважень, у відповідності до вимог ст.43 Кодексу адміністративного судочинства України, здатний особисто здійснювати свої права та обов`язки, правонаступником ГУ ДФС у Донецькій області ().

ГУ ДФС у Донецькій області проведено камеральну перевірку ТОВ «Шахтоуправління «ДОНБАС», з питання своєчасності подання податкової декларації з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення, за результатами якої складено акт № 321/05-99-43-08/36982901 від 26.07.2019 року. Перевіркою встановлено порушення позивачем строків подання податкової декларації з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин платника за IV квартал 2017 року.

Позивач вказаний акт отримав 29.08.2019 року.

За результатами проведення камеральної перевірки прийнято податкове повідомлення рішення форми «ПС» № від 17.09.2019 року.

Позивач отримав вказане податкове повідомлення рішення 02.11.2019 року.

Спірним питання даної справи є правомірність прийняття податкового повідомлення рішення форми «ПС» № від 17.09.2019 року.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд приходить до наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України (далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно зі статтею 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до пункту 6.1 статті 6 Податкового кодексу України, податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до п. 58.1 ст. 58 Податкового Кодексу України, Контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт: невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації; завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу; заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.

Податкове повідомлення-рішення містить підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов`язання та/або зменшення суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов`язань платника податків; суму грошового зобов`язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення результатів господарської діяльності або від`ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов`язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про необхідність складення та реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування до неї або про необхідність виправлення помилок, допущених під час зазначення реквізитів податкової накладної, у випадках, передбачених цим Кодексом; попередження про наслідки несплати грошового зобов`язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення.

До податкового повідомлення-рішення додається розрахунок податкового зобов`язання (за наявності) та штрафних (фінансових) санкцій.

Форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення і розрахунку грошового зобов`язання визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до ст. 76 Податкового Кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.1 ст. 86 Податкового кодексу України, Результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.

Акт перевірки не може розглядатися як заява або повідомлення про вчинення кримінального правопорушення щодо ухилення від сплати податків.

Довідка перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати і є носієм доказової інформації про не встановлення фактів порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Строк складення акта (довідки) про результати перевірки не зараховується до строку проведення перевірки, встановленого цим Кодексом (з урахуванням його продовження).

У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Матеріали перевірки - це: акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду); пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до підпункту 16.1.15 пункту 16.1 статті 16 та відповідно до абзацу другого підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 розділу I цього Кодексу.

Порядок оформлення результатів перевірок, що проводяться контролюючими органами, визначеними підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, та надання заперечень до них визначається Митним кодексом України.

Відповідно до п. 86.2 ст. 86 Податкового кодексу України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складення акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до статті 60 цього Кодексу.

Відповідно до п. 86.8 ст. 86 Податкового кодексу України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Як вбачається з матеріалів справи, спірне податкове повідомлення рішення прийнято на підставі акту перевірки № 321/05-99-51-41/36982901 від 26.07.2019 року. Проте як зазначає позивач у своєму позові, а відповідачем не спростовано даного факту, вказаний акт перевірки на адресу товариства з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» не надсилався.

Відповідач вказує, що при складанні спірного податкового повідомлення рішення посадовими особами податкового органу було допущено описку в таблиці 1 в назві розрахунку, проте на думку відповідача, це не впливає на суть порушення, оскільки дата, номер реєстрації та сума податкового зобов`язання визначеного самостійно зазначено вірно. У своїх письмових запереченнях, представник відповідача пояснив, що номер акту складається з порядкового номеру реєстрації акту згідно Журналу реєстрації актів камеральних перевірок, номеру управління та підрозділу, коду ЄДРПОУ акт складався посадовою особою Костянтинівсько Дружківського управління ГУ ДПС (номенклатурний номер 43-08). При складанні податкового повідомлення рішення № від 17.09.2019 року у зв`язку з проведеною реорганізацією в ГУ ДПС помилково зазначено новий номенклатурний номер підрозділу (51-41).

Суд приймає доводи відповідача, що ним було допущено описку при формування податкового повідомлення рішення, та вважає що це не може бути підставою для скасування податкового повідомлення рішення.

В той же час, суд приходить до висновку, що спірне податкове повідомлення рішення було прийнято з порушенням чинного законодавства, з огляду на наступне.

Відповідно до п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За приписами п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок підсумкових сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.

За приписами п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

За приписами п. 76.2 ст. 76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 75.1.2 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.

Так, як вже було зазначено, 26 липня 2019 року контролюючим органом проведено камеральну перевірку та складено акт. Згідно до акту перевірки предметом перевірки було своєчасність подання податкової декларації з рентної плати (Розрахунок з рентної плати за спеціальне використання води) № від 10.05.2018 року за IV квартал 2017 року.

Відповідно до п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем декларацію з розрахунком подано 10.05.2018 року, про що свідчать квитанції 1,2 (реєстраційний номер документу ).

Камеральна перевірки проведена 26 липня 2019 року.

Отже, відповідачем проведено камеральну перевірку своєчасності подання декларації з розрахунком з порушенням строків, передбачених Податковим кодексом України.

Крім того, суд вказує на те, що розрахунку з рентної плати за спеціальне використання води товариство з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» не подавало, оскільки не зобов`язано сплачувати та не сплачує рентну плату за воду.

Отже, суд приходить до висновку, що контролюючим органом проведено перевірку за неіснуючим Розрахунком, а відтак, посилання не неіснуючий документ не може породжувати наслідки, у тому числі сплати, складання податкових повідомлень рішень та застосування штрафних санкцій, пені тощо.

Принцип верховенства права охоплює не лише змістовий, але й процедурний аспект, який базується на вимогах відповідності правотворчої та правозастосовної практики певним стандартам, як заборона зворотної дії закону, вимога ясності та несуперечності закону.

Таким чином, приймаючи спірне податкове повідомлення-рішення на підставі проведеної камеральної перевірки, податковий орган не діяв на підставі та у спосіб наданих йому законодавством повноважень.

Такої самої позиції дотримується й Перший апеляційний адміністративний суд в своїй Постанові від 17 липня 2018 року у справі № 805/1657/18-а, в якій було зазначено, крім іншого, що проведення камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (які є податковою звітністю) обмеження строку в 30 днів стосується на предмет повноти, своєчасності подання платником податків звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності, перевірку правильності складання розрахунків за податковими платежами.

Відповідач при прийнятті спірного податкового повідомлення рішення застосовує норми з порядку, строків подання для податкової декларації, то відповідно застосовуються норми. 76.3 ст. 76 ПК України щодо обмеження строку в 30 календарних днів проведення камеральної перевірки своєчасності подання податкової декларації.

Оскільки строк проведення камеральної перевірки за подання податкової декларації сплив, той й, відповідно, проведена перевірка є незаконною, а відтак, застосування норм п. 120.1 ст. 120 Податкового кодексу України й нарахування штрафних санкцій до товариства з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» та прийняття податкового повідомлення рішення є неправомірне.

Крім того суд, вважає за необхідне вказати на те, що податковим органом також були допущені порушення при прийнятті та надісланні податкового повідомлення рішення.

З матеріалів справи вбачається, що 29 серпня 2019 року позивач надіслав на адресу податкового органу заперечення на акт перевірки за № 87-Ю. Дане заперечення відповідач отримав 03.09.2019 року.

12 вересня 2019 року контролюючим органом складено відповідь на заперечення за № 2736/10/05-99-43-08., яким позивача повідомлено про те, що висновки Акту перевірки залишені без змін. Дану відповідь на адресу позивача надіслано 23.09.2019 року, що є порушенням норм п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України.

Отже, з огляду на вищевикладене, спірне податкове повідомлення рішення прийнято з чисельними порушеннями Податкового кодексу України.

Відтак, якщо саме Податковим кодексом України встановлено обов`язкове правило поведінки, зокрема, обов`язок контролюючого органу приймати податкове повідомлення рішення виключно протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, та посадові особи територіальних органів Державної податкової служби України зобов`язані діяти саме в спосіб і в порядку, які передбачаються таким законом. Будь-яке відхилення від даного алгоритму дій може слугувати підставою для визнання дій владних повноважень протиправними.

За приписами статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Аналізуючи вищевикладене та оцінюючи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 17.09.2019 року № є таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (платіжне доручення № 3007 від 05.02.2020 року).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 90, 139, 205, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 17.09.2019 року № задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 17.09.2019 року № .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (місцезнаходження: 87517, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська. 59, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «ДОНБАС» сплачений судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

Вступна та резолютивна частина рішення виготовлена та проголошена у судовому засіданні 24 червня 2020 року.

Повний текст рішення виготовлений 03 липня 2020 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Але не більше строку дії карантину встановленого Кабінетом Міністрів України щодо запобігання поширення короно вірусної хвороби (COVID-19).

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.М. Тарасенко