Справа № 937/2161/20
Суддя: Горбачова Ю. В.
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Дата документу 07.07.2020
Справа № 937/2161/20
Провадження № 2-а/937/48/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2020 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі: головуючого судді - Горбачової Ю.В.,

з секретарем с/з - Мазуріною О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області у порядку спрощеного провадження з викликом сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП № 1 Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Костенко Євгенія Сергійовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з адміністративним позовом до інспектора СРПП № 1 Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Костенко Є.С. про скасування постанови про адміністративне правопорушення, в якій просить визнати дії службової особи співробітника поліції Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Костенко Є.С. щодо притягнення його до адміністративної відповідальності незаконними та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії БАА № 331509 від 11.03.2020 року співробітника поліції Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Костенко Є.С. щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 гривень, провадження по справі закрити.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 11.03.2020 року він керував автомобілем ВАЗ-2108 державний номер НОМЕР_1 та при русі за населеним пунктом с.Тихонівка на зустріч рухався автомобіль поліції Mitsubishi Outlander державний номер НОМЕР_2 наближаючись до даного транспортного засобу зауважив, що на патрульному автомобілі включився проблисковий маячок червоного кольору. Він зупинив свій транспортний засіб згідно правил дорожнього руху. Після чого підійшов співробітник поліції, не представившись, чим порушив ст. 18 п.6 ч.3 Закону України «Про національну поліцію» та зажадав його водійське посвідчення і реєстраційні документи на автомобіль. На його вимогу, пояснити йому причину зупинки та суть скоєного правопорушення, інспектор пояснив, що він порушив ПДР України, а саме п. 9.8. за яке передбачене покарання згідно ч.2 ст. 122 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 425 гривень. Передавши йому необхідні документи, поліцейський пішов до свого автомобіля для складання постанови. Через 10-15 хвилин підійшов інший поліцейський - ОСОБА_2 та приніс заповнений бланк постанови серії БАА № 331509. Не зачитавши його права та не надав йому слово на пояснення та клопотання згідно чинного законодавства України, та не провів розгляд даної справи зажадав підписати постанову серії БАА № 331509 прочитавши він нічого не зрозумів окрім дати та підпису, оскільки копія була погано прописана. Після чого він продовжив свій шлях. Проте, відповідальність за ч.2 ст.122 КУпАП передбачена за порушення правил користування попереджувальними сигналами саме при початку руху чи зміні його напрямку. На його думку, за це правопорушення передбачена відповідальність за статтею 125 КУпАП.

Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 23.03.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП № 1 Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Костенко Євгенія Сергійовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення. Призначено судове засідання.

Позивач в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи у його відсутність. На задоволенні позову наполягає.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав.

Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 23.03.2020 року роз`яснено відповідачу його право подати відзив та наслідки ненадання відзиву, однак відповідач зазначеним правом не скористався, у зв`язку з чим суд має право вирішити спір за наявними у справі матеріалами.

У відповідності до вимог ч.9 ст. 205 КАС України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, які були належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, та відсутність перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, суд вважає можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини.

Так, 11.03.2020 відповідачем було ухвалено постанову серії БАА № 331509, відповідно до якої позивач 11.03.2020 року, об 11-55год., за населеним пунктом с.Тихонівка Мелітопольського району Запорізької області, керував автомобілем марки ВАЗ-2108, державний номер НОМЕР_1 , без увімкнених денних ходових вогнів або ближнього світла фар, чим скоїв правопорушення, передбачене частиною другою статті 122 КУпАП. Вказаною постановою до позивача було застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з абзацом першим частини 2 статті 77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п.9.1 (г) Правил дорожнього руху України попереджувальними сигналами є увімкнення ближнього світла фар у світлу пору доби.

Згідно п.п. 9.8 Правил дорожнього руху України, під час руху механічних транспортних засобів у світлу пору доби з метою позначення транспортного засобу, що рухається, ближнє світло фар повинно бути увімкнене з 01 жовтня по 01 травня на всіх механічних транспортних засобах поза населеними пунктами, повинні бути ввімкнені денні ходові вогні, а в разі їх відсутності в конструкції транспортного засобу - ближнє світло фар.

Відповідно до вимог ч.2ст. 122 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі порушення водіями транспортних засобів правил користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку та інше.

Денні ходові вогні (ДХО), це зовнішні світлові прилади. З точки зору ПДР вони є попереджувальним сигналом. Вимоги до його ввімкнення містяться в розділі 9 ПДР «Попереджувальні сигнали», а не в розділі 19 ПДР «Користування зовнішніми світловими приладами».

Аналіз приведеної норми свідчить про те, що, у контексті спірних правовідносин, водії транспортних засобів несуть відповідальність за порушення правил користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку, використання цих приладів та їх переобладнання з порушенням вимог відповідних стандартів. Отже вказана норма регулює виключно питання користування освітлювальними приладами автомобіля при початку руху чи зміні його напрямку, порушення вимог відповідних стандартів.

Між тим, позивача було притягнуто до відповідальності за не увімкнення фар поза межами населеного пункту, під час руху транспортного засобу, що, безсумнівно, не входить до кола порушень, визначених частиною другоюстатті 122 КУпАП.

Ураховуючи викладене, суд вважає цілком правильною кваліфікацію цих дій, визначену самим позивачем за статтею 125 КУпАП, яка передбачає адміністративну відповідальність за вчинення інших порушення правил дорожнього руху, за що передбачено стягнення у вигляді попередження.

Таким чином, невірна кваліфікація дій позивача, безумовно, свідчить про протиправність ухваленого відповідачем рішення.

Враховуючи той факт, що відповідач на виконання абзацу першого частини 2 статті 77 КАС не довів правомірність ухваленого ним рішення, суд вважає за необхідне заявлений у справі позов задовольнити.

Керуючись статями 6, 7, 9, 10,12,19, 20, 72-77, 90, 94,132-139, 143, 192,193,210, 211, 219, 220, 241-246, 257, 258, 262, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора СРПП № 1 Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Костенко Євгенія Сергійовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову серії БАА № 331509 ухвалену 11 березня 2020 року інспектором СРПП № 1 Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Костенком Євгенієм Сергійовичем за частиною 2 статті 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 статті 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити.

Рішення може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги в Мелітопольський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: Ю.В. Горбачова