Справа № 820/3879/16
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2020-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

23 червня 2020 р. № 820/3879/16

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Акціонерної компанії "Харківобленерго" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м.Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про скасування податкового повідомлення- рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулось Акціонерна компанія "Харківобленрго" з даним адміністративним позовом, в якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.07.2016 №0 .

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2016 року, залишеним без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 10.10.2016, відмовлено в задоволенні адміністративного позову.

Постановою Верховного Суду від 23 січня 2019 року касаційну скаргу АК "Харківобленерго" задоволено частково.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 31.08.2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10.10.2016 року скасовано, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

06.02.2020 року дану справу відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями передано у провадження судді Шляховій О.М.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.02.2020 року було прийнято справу до розгляду та зобов`язано позивача та відповідача надати до суду всі письмові та електронні докази, з урахуванням приписів постанови Верховного суду від 23.01.2020 року роз`яснивши, при цьому про необхідність дотримання вимог ст. 167 КАС України.

27.02.2020 року від представника відповідача через канцелярію суду подано клопотання про заміну сторони по справі на його правонаступника - Офіс великих платників податків Державно податкової служби.

В обґрунтування клопотання відповідач зазначив, що Відповідно до ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Судом встановлено, що Кабінет Міністрів України 19.06.2019 року прийняв постанову №537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", згідно якої, постановлено утворити як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1, зокрема, Офіс великих платників податків ДПС та постановлено реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2, у тому числі, Офіс великих платників податків ДФС реорганізовується шляхом приєднання до Офіс великих платників податків ДПС.

Пунктом 3 Постанови КМ України від19.06.2019 року № 537 визначено установити, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби.

Наказом ДПС України № 15 від 12.07.2019 року затверджено Положення про Офіс великих платників податків ДПС, з якого вбачається, що Офіс великих платників податків ДПС є правонаступником усіх прав та обов`язків Офіс великих платників податків ДФС.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність підстав для заміни відповідачів по справі їх правонаступником - Офісом великих платників податків ДПС.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач з зазначеним податковим повідомленням-рішенням не погоджується, вважає його незаконним та таким, що винесено з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Представник відповідача, Офіс великих платників податків ДПС через канцелярію суду 06.03.2020 року подав відзив на позов в якому зазначив, що оскаржувані в даній справі рішення. є цілком законне та обґрунтоване і винесено відповідно до вимог чинного законодавства, а позовні вимоги позивача є безпідставними та необґрунтованими та просив у задоволені адміністративного позову відмовити.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.06.2020 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті на 23.06.2019 р. о 15:00 год.

У судове засіданні 23.06.2020р. представник позивача не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, проте до канцелярії суду була надана заява про розгляд справи без участі позивача, у зв`язку з неможливістю останнього з`явитись в судове засідання.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).

Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд заяви судом вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.

Частиною 4 статті 243 КАС України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС відповідно п.200.10 ст. 200 розділу V Податкового кодексу України, в порядку статті 76 глави 8 розділу II Кодексу проведено камеральну перевірку податкової декларації з ПДВ № від 20.05.2016 року за квітень 2016 року АК "Харківобленерго".

За результатами зазначеної камеральної перевірки 17.06.2016 року відповідачем складено Акт №372/28-09-41-14/00131954, відповідно до якого відповідачем зроблено висновок, що дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасну реєстрацію АК «Харківобленерго» податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених у квітні 2016 року (перелік яких наведено в Додатках 1,2 до акту), чим порушено абз.11 п. 201.10 ст. 201 розділу V, Податкового кодексу України.

На підставі Акту перевірки 12.07.2016 року відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення за № 0 про застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 9 818,28 грн.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно з висновками Акта перевірки відповідачем встановлене порушення АК "Харківобленерго" встановленого терміну реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних по платниках ПДВ за податковими зобов`язаннями квітня 2016 року на суму98182,75 грн., чим порушено абз. 11 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Відповідно до приписів п.201.1 ст. 201 Податкового кодексу України платник податку зобов`язаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Разом із цим ПКУ передбачено, що платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену за формулою відповідно до п.2001.3 ст. 2001 цього ПКУ.

Суд зазначає, що з 1 січня 2015 року набрав чинності Закон України від 28 грудня 2014 року № 71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Система електронного адміністрування податку на додану вартість запроваджена поетапно відповідно до пункту 35 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України: - з 1 січня до 1 липня 2015 року - у тестовому режимі; - з 1 липня 2015 року - на постійній основі.

Відповідно до п.2001.1 ст. 2001 Податкового кодексу України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2001.3 ст. 2001 Податкового кодексу України передбачено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

еНакл = еНаклОтр + еМитн + еПопРах + еОвердрафт - еНаклВид - еВідшкод - еПеревищ, де: SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

еПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200 1.2 цієї статті.

Таким чином з врахуванням вище зазначених норм, підприємствами застосовується формула, складовими якої є: - сума ПДВ за виданими податковими накладними, яка зменшує суму за формулою, - сума ПДВ за отриманими податковими накладними, яка збільшує суму за формулою, - сума поповнення електронного рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ, яка також збільшує суму за формулою.

Суд приходить до висновку, що передумовами для реєстрації виданих компанією податкових накладних є поповнення електронного рахунку або наявність достатньої суми податкового кредиту з ПДВ за отриманими податковими накладними.

Судом встановлено, що на виконання вищевказаного, позивачем у квітні 2016 року були складені податкові накладні та відображені у декларації з податку на додану вартість. Строк реєстрації цих накладних відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПКУ складав не пізніше 15 календарних днів, наступних за датою їх складання. Але для реєстрації податкових накладних необхідно було мати поповнення електронного рахунку компанії у системі електронного адміністрування.

З наявних матеріалів справи вбачається, що протягом серпня-листопада 2015 року компанією були укладені договори про розстрочення грошових зобов`язань з ПДВ із СДПІ ОВП у м. Харкові МГУ ДФС, строк погашення яких припадав на кінець грудня 2015 року.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України (КМУ) від 04.06.2015 року № 375, що передбачає порядок надання у 2015 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, 16.12.2015 року були проведені розрахунки з погашення заборгованості з різниці в тарифах з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону "Про Державний бюджет України" в рахунок погашення заборгованості АК "Харківобленерго" () з податку на додану вартість у сумі 61929110,13 грн. за договорами розстрочення грошових зобов`язань з ПДВ, укладених у 2015 році. Зокрема, 10.12.2015 року укладено договір № 623/21 про організацію взаєморозрахунків відповідно до постанови КМУ від 04.06.2015 року № 375, за яким 16.12.2015 року сплачено Позивачем податок на додану вартість у сумі 61929110,00 грн.

Пунктом 9 "Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість", затвердженого постановою КМУ від 16.10.2014 року № 569, зі змінами, внесеними постановою КМУ від 18.11.2015 року № 967, передбачено, що у разі проведення органами Казначейства таких розрахунків у поповнення електронного рахунка враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, за коригуючими реєстрами. Цим же пунктом встановлений алгоритм обміну інформацією між Казначейством та ДФС про проведення розрахунків, надання коригуючих реєстрів тощо та строки виконання. Останньою дією у цьому ланцюжку є збільшення суми поповнення електронного рахунка платника податку на суму зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань, що обліковується Казначейством.

Отже, передбачено: "Інформація про проведення таких розрахунків з податку надається Казначейством до ДФС у розрізі платників податку не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати проведення таких розрахунків.

На підставі інформації про проведення розрахунків, отриманої від Казначейства, ДФС формує та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації надсилає Казначейству коригуючі реєстри у межах залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, але не більше суми проведених розрахунків.

У день отримання коригуючих реєстрів Казначейство зменшує залишок узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, та повідомляє про це ДФС.

Так, ДФС на підставі інформації про зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації збільшує суму поповнення електронного рахунка такого платника податку на суму такого зменшення".

Проте, як встановлено судом, всупереч наведеному, Державна фіскальна служба України та Державна казначейська служба України не своєчасно виконали свій обов`язок щодо поповнення електронного рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ за проведеними взаєморозрахунками.

З наявних матеріалів справи вбачається, що позивач звертався до ДКС України та до ДФС України листами від 16.12.2015 року № 01-12/10189, № 01-12/10190, від 24.02.2016 року № 01-12/1442, від 06.06.2016 року № 01-12/4354 з проханням здійснити поповнення рахунку компанії, але конкретних відповідей компанія не отримала.

При цьому, судом першої інстанції встановлено, що позивач належно здійснював реєстрацію податкових накладних в межах суми ліміту на електронному рахунку податку на додану вартість, що підтверджується пунктом 3.2 акта перевірки, де зазначено, що згідно з даними податкової декларації з податку на додану вартість за квітень 2016 року АК "Харківобленерго" задекларувало обсяги постачання у сумі 488158822 грн., податку на додану вартість - 97631765 грн.

Викладені факти підтверджуються постановою Харківського окружного адміністративного суду від 04.08.2016 року у справі № 820/2884/16, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 24.10.2016 року, визнано: протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо нездійснення збільшення суми поповнення електронного рахунку акціонерної компанії «Харківобленерго» у системі електронного адміністрування ПДВ на суму 61929110,13 грн.; протиправною бездіяльність Державної казначейської служби України щодо нездійснення зменшення залишку податкових зобов`язань акціонерної компанії «Харківобленерго», що обліковується Казначейством у системі електронного адміністрування ПДВ, у сумі 61929110,13 грн. та зобов`язано: Державну фіскальну службу України збільшити суму поповнення електронного рахунку акціонерної компанії «Харківобленерго» у системі електронного адміністрування ПДВ на суму 61929110,13 грн.; Державну казначейську службу України зменшити залишок податкових зобов`язань акціонерної компанії «Харківобленерго», що обліковується Казначейством у системі електронного адміністрування ПДВ, на суму 61929110,13 грн.

Суд зазначає, що саме вказана протиправна та встановлена судом бездіяльність з боку ДФС України та ДКС України призвела до унеможливлення своєчасної реєстрації податкових накладних, зокрема, за квітень 2016 року, та застосування до позивача штрафних санкцій.

Також, суд звертає увагу, що по аналогічній справі №820/4993/16 постановою від 23 квітня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, зробив висновок, а саме зазначив, що погоджується з висновком суду першої інстанції, що бездіяльність органів ДФС спричиняє перепони у господарській діяльності позивача у вигляді відсутності можливості реєстрації та видачі податкових накладних контрагентам платника податків для формування останніми суми податкового кредиту за відповідний звітний період. Протиправна бездіяльність відповідача призвела до порушення прав позивача на автоматичне збільшення його реєстраційної суми у системі електронного адміністрування податку на додану вартість на 61929110,13грн.

Тому при винесені рішення, суд враховує приписи зазначеної постанови Верховного суду.

Враховуючи приписи статті 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України

Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до ч.1 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов до висновку що затримка у реєстрації податкових накладних відбулась не з вини позивача, а тому у контролюючого органу були відсутні підстави для застосування до АК "Харківобленерго" штрафних санкцій, а тому податкове повідомлення-рішення від 12.07.2016 року № 0, винесене Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС є протиправним, та підлягає скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Керуючись статями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Акціонерної товариства "Харківобленерго" до Офісу великих платників податків ДПС скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.07.2016 року № 0, винесене Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Строк апеляційного оскарження рішення продовжується на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 08 липня 2020 року.

Суддя О.М. Шляхова