Справа № 398/4428/19(2-а/398/13/20)
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2020-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
08 липня 2020 року м. Дніпросправа № 398/4428/19(2-а/398/13/20)
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Панченко О.М. (доповідач),
суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області
на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 лютого 2020 року у справі № 398/4428/19(2-а/398/13/20)
за позовом ОСОБА_1
до державного інспектора у сфері державного контролю про за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства про охорону земель, головного спеціаліста відділу здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області Бак Ростислава Ростиславовича,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області,
про визнання протиправними дій, скасування постанови, закриття справи про адміністративне правопорушення, -
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2020 року апеляційну скаргу скаржника залишено без руху і надано строк упродовж десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для надання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження.
Копію ухвали суду від 30 березня 2020 року скаржник отримав 08 квітня 2020 року.
На виконання вимог ухвали суду скаржник надіслав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. В обґрунтування клопотання зазначив, що копію рішення від 11 лютого 2020 року, ухваленого за відсутності скаржника, отримав 24 лютого 2020 року.
Розглянувши заявлене клопотання, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) апеляційна скарга на рішення суду в адміністративних справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності подається протягом десяти днів з дня його проголошення.
При цьому, ст.286 КАС України, як спеціальна норма, не врегульовує порядок та підстави поновлення строків в разі їх пропуску, а, отже, такі порядок та підстави визначаються на загальних підставах відповідно до ст.295 КАС України.
Відповідно до ч. 6 ст. 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).
Відповідно до ч. 2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 121 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
З матеріалів справи вбачається, що оскаржене рішення ухвалено судом у відкритому судовому засіданні 11 лютого 2020 року за відсутності скаржника.
Копію рішення суду від 11 лютого 2020 скаржник отримав 24 лютого 2020 року (а.с. 43).
Апеляційну скаргу подано скаржником 13 березня 2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 4 ст. 286 КАС України, який сплив 21 лютого 2020 року.
Скаржник не навів суду причин неможливості оскаржити рішення суду першої інстанції у десятиденний строк з дня отримання копії оскарженого рішення.
На думку суду, поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
У рішенні у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини у п. 41 зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.
Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
В постанові від 15 травня 2019 року у справі № 0870/8014/12, адміністративне провадження № К/9901/6938/19, Верховний Суд дійшов висновку, що "сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки".

З матеріалів справи вбачається, що скаржник, завчасно був повідомлений про розгляд 11.02.2020 року справи судом першої інстанції (а.с. 29), проте подальшим рухом справи не цікавився.

Доводи, наведені скаржником в обґрунтування клопотання про поновлення процесуального строку, не свідчать про наявність обставин, які об`єктивно перешкоджали скаржнику оскаржити рішення суду першої інстанції у встановлений ч. 4 ст. 286 КАС України строк або упродовж 10 днів з дня отримання скаржником повного тексту рішення суду першої інстанції.
Отже, доводів, що свідчать про наявність поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, скаржник суду не навів.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Приймаючи до уваги, що скаржник не навів поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, слід відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі № 398/4428/19(2-а/398/13/20) за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 лютого 2020 року.
Керуючись статтею 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі № 398/4428/19(2-а/398/13/20) за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 лютого 2020 року.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги в порядку та строк, що визначені статтями 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя О.М. Панченко

Суддя С.В. Сафронова

Суддя Д.В. Чепурнов