Справа № 160/2648/20
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2020-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 липня 2020 року Справа № 160/2648/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
при секретарі судового засіданняФедуркіній А.В.,
представника позивача представника відповідача Меркович Б.В., Радіновський Р.Л.,
06 березня 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю «НІКА ОПТ ТОРГ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, оскільки у позивача наявні всі правомірно складені первинні документи по взаємовідносинам з ТОВ «Оніка-Дніпро», ТОВ «Хантер-ЛТД», ТОВ «Енгус Груп». ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» має технічні можливості виконання господарських операцій купівлі та складування товару. Отримані від контрагентів товарно-матеріальні цінності були складовані на території позивача та поступово використані у виробництві та господарській діяльності, що підтверджує ділову мету придбання товарів, а саме отримання прибутку, внаслідок чого відбулись зміни в структурі позивача. Податкова інформація, наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» по ланцюгах постачання не спростовує реальність господарських операцій між ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» та його контрагентом, оскільки відповідальність стосується кожного окремого платника податку і не може поширюватись на третіх осіб.
На думку позивача, оскаржувані податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 року прийнято справу до провадження суддею та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Підготовче засідання призначено на 07.04.2020 року.
На виконання вимог ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 року на адресу суду від відповідача 24.03.2020 року надійшов відзив на позовну заяву.
В наданому до суду відзиві зазначено, що у контрагентів позивача: ТОВ «Оніка-Дніпро», ТОВ «Хантер-ЛТД», ТОВ «Енгус Груп», відсутня можливість фактичного здійснення господарських операцій з одержання/поставки товарів та отримання/надання послуг, оскільки вказані підприємства не відображають у податкових деклараціях за 2018 рік інформацію, що свідчить про наявність у нього основних фондів, транспортних засобів, що необхідні для здійснення господарських операцій з надання послуг та придбання, навантаження, розвантаження, транспортування та зберігання товарів у задекларованих обсягах. Вказані підприємства є фігурантами в кримінальних провадженнях, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Згідно проведеного аналізу інформаційних баз контролюючих органів встановлено факти підміни номенклатури товарів та невідповідність кількості придбаних та реалізованих товарів.
02.04.2020 року засобами електронного зв`язку до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача, в якій позивач не погодився з позицією відповідача, викладеною у відзиві, та зазначив, що можливе порушення контрагентами позивача податкової дисципліни не може свідчити про відсутність у позивача права, за результатами господарської діяльності з таким контрагентом на включення сум податку на додану вартість до складу податкового кредиту з огляду на відсутність дослідження та аналізу господарських операцій, за результатами здійснення яких позивач сформував витрати та податковий кредит.
В судове засідання, призначене на 07.04.2020 року, представники сторін не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, судом відкладено розгляд справи на 05.05.2020 року для виклику сторін.
В судове засідання, призначене на 05.05.2020 року, представники сторін не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 02.06.2020 року.
В судове засідання 02.06.2020 року з`явився представник позивача, клопотав про доповнення позовних вимог, проте судом відмовлено у його клопотанні у зв`язку із закінченням підготовчого провадження та початком розгляду справи по суті. Судом відкладено розгляд справи на 18.06.2020 року.
15.06.2020 року представником позивача надано суду додаткові пояснення, в яких зазначено про відсутність підстав для проведення перевірки.
17.06.2020 року представником позивача надано клопотання про приєднання додаткових доказів до матеріалів справи.
В судовому засіданні 18.06.2020 року представники сторін підтримали обрані правові позиції, в судовому засіданні оголошено перерву до 02.07.2020 року.
В судовому засіданні 02.07.2020 року представники сторін підтримали обрані правові позиції.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
Перевіркою встановлено порушення:
Не погоджуючись з прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями, позивач оскаржив їх в адміністративному порядку до Державної податкової служби України, рішеннями якої від 11.01.2020 року №1274/6/99-00-08-05-01-06 продовжено розгляд скарги, від 06.02.2020 року №4668/6/99-00-08-01-05-06 оскаржувані податкові повідомлення-рішення залишені без змін, а скарга позивача без задоволення.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з такого.
23 травня 2018 року між ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» та ТОВ «ОНІКА-ДНІПРО» був укладений договір поставки товару №О-23/05-1, відповідно до якого ТОВ «ОНІКА-ДНІПРО» зобов`язалося поставити ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» визначений договором товар, а ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» зобов`язалося прийняти та оплатити вказаний товар (п.1.1. договору).
Найменування, кількість, попередньо узгоджена ціна та асортимент товару, який необхідно поставити, визначається у заявках покупця - ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» (п.5.2. договору).
Відповідно до п.6.3. договору постачальник передає товар покупцю на підставі видаткової накладної.
Строк дії договору встановлений до 31.12.2018 (п.10.1 договору).
Згідно з договором №О-23/05-1, ТОВ «ОНІКА-ДНІПРО» у вересні та листопаді 2018 року відповідно до заяви на поставку товара №4 від 09.09.2018 був поставлений TOB «НІКА ОПТ ТОРГ» наступний товар на загальну суму 2 436 734,40 гривень, у тому числі ПДВ у розмірі 406 122,40 гривень:
- тканина трикотажна синтетична (ширина 150 см), у кількості 10 шт., що підтверджується видатковою накладною №10/09-3 від 10.09.2018 на суму 149 493,00 грн. з ПДВ;
- плівка ПВХ FILM Lacq L303 у кількості 3 рулони, плівка ПВХ FILM Satin S304 у кількості 15 рулонів, що підтверджується видатковою накладною №19/09-3 від 19.09.2018 на суму 334 076,58 грн. з ПДВ;
- плівка ПВХ FILM Lacq L303 у кількості 5 рулонів, плівка ПВХ FILM Matt М303 у кількості 5 рулонів, плівка ПВХ FILM Satin S304 у кількості 4 улови, що підтверджується видатковою накладною №19/09-6 від 19.09.2018 на суму 333 016,14 грн. з ПДВ;
- плівка ПВХ FILM Lacq L303 у кількості 6 рулонів, плівка ПВХ FILM Satin S304 у кількості 11 рулонів, що підтверджується видатковою накладною №19/09-7 від 19.09.2018 на суму 345 742,92 грн. з ПДВ;
- плівка ПВХ Lack MSD 305 2m у кількості 1 рулон, плівка ПВХ Lack MSD 400 3,2m у кількості 4 рулони, плівка ПВХ Lack MSD 400 4m у кількості 4 рулони, плівка ПВХ Lack MSD j 400 5m у кількості 6 рулонів, плівка ПВХ Lack MSD 404 3,2m у кількості 1 рулон, плівка ПВХ Lack MSD 406 3,2m у кількості 3 рулони, плівка ПВХ Satin MSD 303 3,6m у кількості 4 рулони, плівка ПВХ Satin MSD 303 5m у кількості 4 рулони, плівка ПВХ Lack 507 5m у кількості З рулони, що підтверджується видатковою накладною №01/11-1 від 01.11.2018 на суму 559 213,20 грн. з ПДВ;
- туба у кількості 3 штуки, жакардова тканина у кількості 48 штук, регулювання клапана вентилятора у кількості 30 штук, що підтверджується видатковою накладною №01/11-2 від 01.11.2018 року на суму 715 192,56 грн. з ПДВ
Факт поставки товару за вищезазначеним договором підтверджується документами про транспортування товару до ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», а саме товарно-транспортними накладними №10/09-3 від 19.09.2018, №19/09-7 від 19.09.2018, №19/09-6 від 19.09.2018, №19/09-3 від 19.09.2018, №01/11-1 від 01.11.2018, №01/11-2 від 01.11.2018.
Згідно з вищезазначеними товарно-транспортними накладними замовником перевезення та вантажоодержувачем є ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», вантажовідправником - TOB «ОНІКА- ДНІПРО», товар був перевезений перевізником ФОП ОСОБА_1 на підставі договору підряду з водієм транспортного засобу №5 від 01.01.2016.
Для оплати отриманого ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» товару за договором продавцем - ТОВ «ОНІКА-ДНІПРО» були надані покупцю наступні рахунки-фактури №10/09-3 від 10.09.2018, №19/09-7 від 19.09.2018, №19/09-6 від 19.09.2018, №19/09-3 від 19.09.2018, №18/10-1 від 01.11.2018, №18/10-2 від 01.11.2018.
Відповідно до здійснених господарських операцій ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» були одержані з Єдиного реєстру податкових накладних належним чином своєчасно зареєстровані ТОВ «ОНІКА-ДНІПРО» податкові накладні №13 від 10.09.2018, №32 від 19.09.2018, №33 від 19.09.2018, №34 від 19.09.2018, №1 від 01.11.2018, №2 від 01.11.2018, №3 від 01.11.2018, №4 від 01.11.2018, що підтверджується позначкою про реєстрацію на податкових накладних та квитанціями.
Операції були відображені у бухгалтерському обліку TOB «НІКА ОПТ ТОРГ».
Придбаний у ТОВ «ОНІКА-ДНІПРО» товар є сировиною та був використаний у господарській діяльності ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», а саме: тканина була використана при виготовленні електрогрілок; плівка ПВХ була використана для виготовлення підставок під гаряче, набору наліпок новорічних.
20 листопада 2018 року між ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» та ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» був укладений договір поставки №11, відповідно до якого ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» зобов`язалося поставити та передати у власність ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», а ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» зобов`язалося прийняти й оплатити товар у повному розмірі на умовах та в порядку, визначених договором (п.1.1. договору).
Згідно п. 1.2. договору постачальник зобов`язується поставляти товар окремими партіями в кількості і асортименті, визначених у письмових або усних Заявках-Замовленнях покупця - ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» переданих усно або письмово представнику Постачальника. Ціна товару визначається у видаткових накладних.
Пунктом 2.1. договору визначено, що асортимент та ціна на товар, що поставляється, визначаються згідно видаткової накладної.
Право власності на товар переходять до Покупця в момент підписання відповідальною особою Покупця видаткової накладної, що є підтвердженням належного виконання Постачальником умов договору. Підписання представником Покупця видаткової накладної та і скріплення печаткою або штампом (у разі наявності) підпису представника Покупця на видатковій накладній засвідчує належне виконання Постачальником умов договору по поставці товару та засвідчує узгодження з покупцем асортименту, кількості, якості та вартості (ціни) товару зазначеної в видатковій накладній (п.4.5. договору).
Строк дії договору - до 20 листопада 2019 року (п.8.1. договору).
Згідно з договором, ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» у листопаді 2018 року був поставлений ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» товар на загальну суму 1 173 704,92 гривень, у тому числі ПДВ у розмірі 195 617,49 гривень, а саме - сировина вуглеводна, що підтверджується видатковими накладними №22/11-3 від 22.11.2018 на суму 232 580,40 грн. з ПДВ, №28/11-1 від 28.11.2018 на суму 444 975,80 грн. з ПДВ, №22/11-5 від 22.11.2018 на суму 246 466,82 грн. з ПДВ, №22/11-4 від 22.11.2018 на суму 249 681,90 грн. з ПДВ.
Для оплати поставленого товару за договором продавцем - ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» були надані позивачу наступні рахунки-фактури №22/11-3 від 22.11.2018, №22/11-4 від 22.11.2018, №22/11-5 від 22.11.2018, №28/11-1 від 28.11.2018.
Зазначений товар - сировину вуглеводну ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» планувало використовувати як давальницьку сировину для виробництва поліетиленової плівки, для чого з ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» був укладений договір на переробку давальницької сировини №14 від 22.11.2018 року.
Згідно з договором №14 ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» доручає, а ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» зобов`язується виконати відповідно до умов цього договору роботу з обробки, збагачення або переробки давальницької сировини (сировина вуглеводна) у готову продукцію, а ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» зобов`язується прийняти готову продукцію - поліетиленову плівку та оплатити проведену роботу (розділ 1 договору).
Результатом виконаних робіт за договором є виробництво поліетилену середнього тиску, з якого виготовляється плівка поліетиленова у кількості 200 000 кв.м. (п.2.1, п.2.2. договору).
Згідно з п.3.1. договору виготовлення готової продукції проводиться з давальницької сировини Замовника, за винятком матеріалів, які за умовами цього договору надав Виконавець.
Приймання давальницької сировини за кількістю і якістю проводиться по акту передачі давальницької сировини (п.3.4. договору)
Строк дії договору - до його остаточного виконання до 28.11.2019 (п.6.1. договору).
Згідно з зазначеного договору TOB «НІКА ОПТ ТОРГ» була передана ТОВ «XАHTEP- ЛТД» давальницька сировина - сировина вуглеводна у кількості 21,306 т за актом прийому- передачі давальницької сировини №1 від 22.11.2018 та сировина вуглеводна у кількості 15,50 т за актом прийому-передачі давальницької сировини №2 від 28.11.2018.
Крім того, згідно договору поставки №11 від 20.11.2018, ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» у листопаді 2018 року був придбаний у ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» наступний товар: спирт ізобутановий технічний для виробничих потреб у кількості 7,20 тон, що підтверджується видатковою накладною №28/11-2 від 28.11.2018 на суму 350 874,02 грн., у тому числі ПДВ - і 58 479,00 гривень.
Для оплати поставленого товару за договором продавцем - ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» було надано ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» рахунок-фактуру №28/11-2 від 28.11.2018.
Придбаний спирт призначений для виробничих потреб ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ », а саме для промивання та очищення запасних частин до оргтехніки, гільйотин (3 шт), клейових машин (2 шт), ламінаторів (3 шт), машини УПБ-500, тигельного висічного пресу, лакувальної машини Bulros, біндерів (1 шт), верстаку однотумбового, плівкозварювальної машини «МП- 500».
Також, згідно з договором поставки №11 від 20.11.2018, ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» у грудні 2018 року був придбаний у ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» наступний товар на загальну суму 162 712,86 грн., у тому числі ПДВ 27 118,81 грн. - ДСП шліфована сорт 2 (1,75-3,5*16) у кількості 50 штук, що підтверджується видатковою накладною №22/12-2 від 22.12.2018 на суму 33 312,60 грн. з ПДВ, сітка скловолоконна фасадна 5x5 у кількості 209 штук, що підтверджується видатковою накладною №17/12-7 від 17.12.2018 на суму 129 400,26 грн. з ПДВ.
Факт реальної поставки зазначеного товару за договором №11 підтверджується документами про транспортування товару до ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», а саме товарно-транспортними накладними №22/12-2 від 22.12.2018 та №17/12-7 від 17.12.2018.
Згідно з вищезазначеними товарно-транспортними накладними замовником перевезення та вантажоодержувачем є ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», вантажовідправником -ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД», що є підтвердженням того, що актив був отриманий ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» саме від ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД». Товар був перевезений перевізником ФОП ОСОБА_2 на підставі договору підряду з водієм транспортного засобу №5 від 01.01.2016.
Для оплати отриманого ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» товару за договором продавцем - ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» були надані покупцю наступні рахунки-фактури №17/12-7 від 17.12.2018, №22/12-2 від 22.12.2018.
Придбаний у ТОВ «ОНІКА-ДНІПРО» товар є сировиною та був використаний у господарській діяльності ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», а саме: тканина була використана при виготовленні електрогрілок; плівка ПВХ була використана для виготовлення підставок під гаряче, набору наліпок новорічних.
Відповідно до здійснених господарських операцій ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» були одержані з Єдиного реєстру податкових накладних належним чином своєчасно зареєстровані ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» податкові накладні №3 від 22.11.2018, №4 від 22.11.2018, №5 від22.11.2018, №1 від 28.11.2018, №2 від 28.11.2018, №7 від 17.12.2018, №2 від 22.12.2018, що підтверджується позначкою про реєстрацію на податкових накладних та квитанціями.
Операції були відображені у бухгалтерському обліку TOB «НІКА ОПТ ТОРГ».
01 грудня 2018 року між ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» та ТОВ «ЕНГУС ГРУП» був укладений договір поставки №01/12, відповідно до якого ТОВ «ЕНГУС ГРУП» зобов`язалося поставити і передати у власність ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», а ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» зобов`язалося прийняти та оплатити товар у повному розмірі на умовах і в порядку, визначених договором (п.1.1. договору).
Згідно з п. 1.2. договору постачальник зобов`язується поставляти товар окремими партіями, в кількості і асортименті, визначених у письмових або усних заявках-замовленнях покупця - ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» переданих усно або письмово представнику постачальника. Ціна товару визначається у видаткових накладних.
Пунктом 2.1. договору визначено, що асортимент та ціна на товар, що поставляється, визначаються згідно видаткової накладної.
Право власності на товар переходять до покупця в момент підписання відповідальною особою покупця видаткової накладної, що є підтвердженням належного виконання постачальником умов договору. Підписання представником покупця видаткової накладної та скріплення печаткою або штампом (у разі наявності) підпису представника покупця на видатковій накладній засвідчує належне виконання постачальником умов договору по поставці товару та засвідчує узгодження з покупцем асортименту, кількості, якості та вартості (ціни) товару зазначеної в видатковій накладній (п.4.5. договору).
Строк дії договору - до 01.12.2019 (п.8.1. договору).
Згідно з договором, ТОВ «ЕНГУС ГРУП» у грудні 2018 року був поставлений ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» наступний товар на загальну суму 1 014 053,23 гривень, у тому числі ПДВ у розмірі 169 008,87 гривень:
- скло МІ - 6 мм у кількості 658,329 кв.м., що підтверджується видатковою накладною №17/12-1 від 17.12.2018 на суму 136 684,90 грн. з ПДВ;
- дзеркало зі срібним покриттям 4 мм, що підтверджується видатковою накладною №17/12-2 від 17.12.2018 на суму 466 665,95 грн. з ПДВ;
- стіл 4427L у кількості 2 шт., стіл ТМ-79 у кількості 1 шт., стілець 1288 у кількості 10 пгг., стілець 1480 у кількості 1 шт., стілець 1482 у кількості 1 пгг., що підтверджується видатковою накладною №17/12-4 від 17.12.2018 на суму 42 658,26 грн. з ПДВ;
- ДСП ламінована 16 мм (2800*2070) у кількості 196 шт., що підтверджується видатковою накладною №18/12-9 від 18.12.2018 на суму 200 230,46 грн. з ПДВ;
- ДСП ламінована / 16.0/2800x2070/1 Горіх у кількості 173,880 кв.м., ДСП ламінована 16.0/2800x2070/1 вільха гірська у кількості 173,880 кв.м , ДСП ламінована / 16.0/2800x2070/1 ясен шимо у кількості 173,880 кв.м., ДСП ламінована / 16.0/2800x2070/1 венге світле у кількості 173,880 кв.м., ДСП ламінована / 16.0/2800x2070/1 горіх темний у кількості 347,760 кв.м., що підтверджується видатковою накладною №22/12-2 від 22.12.2018 на суму 167 813,66 г грн. з ПДВ.
Факт поставки товару за вищезазначеним договором підтверджується документами про транспортування товару до ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», а саме товарно- транспортними накладними №17/12-1 від 17.12.2018, №17/12-2 від 17.12.2018, №17/12-4 від
17.12.2018, №18/12-9 від 18.12.2018, №22/12-2 від 22.12.2018.
Згідно з вищезазначеними товарно-транспортними накладними замовником перевезення та вантажоодержувачем є ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», вантажовідправником - ТОВ «ЕНГУС ГРУП», що є підтвердженням того, що актив був отриманий ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» саме від ТОВ «ЕНГУС ГРУП». Товар був перевезений перевізником ФОП ОСОБА_2 на підставі договору підряду з водієм транспортного засобу №5 від 01.01.2016.
Для оплати отриманого ТОВ «НПСА ОПТ ТОРГ» товару за договором продавцем - ТОВ «ЕНГУС ГРУП» були надані покупцю наступні рахунки-фактури №18/12-9 від 18.12.2018, №17/12-1 від 17.12.2018, №22/12-2 від 22.12.2018, №17/12-4 від 17.12.2018, №17/12-2 від 17.12.2018.
Відповідно до здійснених господарських операцій ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» були одержані з Єдиного реєстру податкових накладних належним чином зареєстровані ТОВ «ЕНГУС ГРУП» податкові накладні №9 від 18.12.2018, №2 від 22.12.2018, №2 від 17.12.2018, №3 від 17.12.2018, №4 від 17.12.2018, №1 від 17.12.2018, що підтверджується позначкою про реєстрацію на податкових накладних та квитанціями.
Діловою метою придбання вищезазначених товарів є те, що дзеркало зі срібним покриттям має відмінну стійкість до атмосферних впливів, довговічність, й ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» заплановано до використання його як допоміжний засіб при виготовленні «Набору самоклеючих візерунків «Великодні прикраси для декорування яєць» - для сушки плівки, яка входить у склад «Набору самоклеючих візерунків» за допомогою витяжної установки ВУ- 3200.
Поставлене ТОВ «ЕНГУС ГРУП» ДСП ламіноване ТОВ «НПСА ОПТ ТОРГ» заплановано до використання для виготовлення картин 258x414мм.
Сітка скловолоконна фасадна була використана для ремонту орендованого позивачем приміщення (за договором оренди).
Столи та стільці, придбані у ТОВ «ЕНГУС ГРУП», є офісними меблями й ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» використовує їх для власних потреб.
Зазначене приміщення та територія біля нього є місцем розвантаження та використання у виробництві товарно-матеріальних цінностей, отриманих у TOB «ОНІКА- ДНІПРО», ТОВ «ХАНТЕР-ЛТД» та ТОВ «ЕНГУС ГРУП», відповідно до вищезазначених первинних документів.
Отримані від контрагентів ТМЦ були складовані на території позивача та поступово використані або використовуються ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» у виробництві та господарській діяльності, що підтверджує ділову мету його придбання, а саме - отримання прибутку, внаслідок чого відбулися зміни в структурі активів позивача, що підтверджується наступним.
Бухгалтерський облік запасів (отримання, рух, використання) на ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» відбувається відповідно до Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку запасів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 2 від 10.01.2007 .
Економічний ефект від здійснених господарських операцій з вищезазначеними контрагентами постачальниками позивач отримав у вигляді реалізованого товару на користь покупців продукції позивача.
Здійснені господарські операції містять господарську мету для позивача та мають прямий зв`язок між фактом придбання товарів і господарською діяльністю позивача, а саме придбані товари були використані у виробництві, що є основним видом діяльності позивача.
У періоді, що перевірявся податковим органом за актом перевірки, та у якому здійснювалися господарські операції TOB «НІКА ОПТ ТОРГ» із зазначеними контрагентами у позивача був необхідний штат працівників, відповідної кваліфікації, що підтверджується штатним розписом від 01.11.2018, затвердженим наказом №12/К від 30.10.2018.
Відповідні господарські операції були відображені ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» у бухгалтерському обліку, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 6.3.1. за вересень-грудень 2018 року.
Підтвердженням того, що позивач є виробником готової продукції з отриманих від контрагентів ТМЦ є основний вид економічної діяльності ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ», зареєстрований у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що відповідає класу КВЕД 18.12 «Друкування іншої продукції», який включає друкування рекламної продукції, офісної друкованої продукції, персональних канцелярських бланків, виготовлених на машинах високого друку, офсетним способом, способом фотогравюри, флексографії, друкування з екрану тощо на копіювальних машинах, комп`ютерних принтерах, пристроях для виготовлення рельєфних знаків на гумованій стрічці тощо, у т.ч. моментальний друк; друкування безпосередньо на текстильних виробах, пластику, склі, металі, деревині та кераміці (наприклад, друкування на пластикових пакетах, скляних пластинках, металевих виробах); друкування етикеток І ярликів (літографічний, гравірувальний друк, флексографічний друк тощо); нанесення голографічного захисного елемента на об`єкти захисту, що належать іншій юридичній особі.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно із п.п. 14.1.36 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.
Пунктом 44.1 ст.44 Податкового кодексу України передбачено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Відповідно до п.п. 14.1.181 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.
Згідно з п. 198.3 ст. ст. 198 Податкового кодексу України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:
придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг;
придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті.
Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.
Згідно з пунктом 198.6 статті 198 Податкового кодексу України - не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної.
Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, відносяться до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше: ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних; для платників податку, що застосовують касовий метод, - ніж через 60 календарних днів з дати списання коштів з банківського рахунка платника податку.
Відповідно до п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.4 статті 201 Податкового кодексу України, платники податку в разі здійснення постачання товарів/послуг протягом періоду, за який складається така податкова накладна, постачання яких має безперервний або ритмічний характер: покупцям - платникам податку - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому здійснено такі постачання, зведені податкові накладні на кожного платника податку, з яким постачання мають такий характер протягом періоду, за який складається така податкова накладна, з урахуванням усього обсягу постачання товарів/послуг відповідному платнику протягом такого місяця; покупцям - особам, не зареєстрованим платниками податку, - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому здійснено такі постачання, зведену податкову накладну з урахуванням всього обсягу постачання товарів/послуг таким покупцям, з якими постачання мають такий характер, протягом такого місяця.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Таким чином, податковий кредит для цілей визначення обєкта оподаткування податком на додану вартість має бути підтверджений належним чином складеними первинними документами, що відображають реальність господарської операції, яка є підставою для формування податкового обліку платника податків. Податкова накладна є документом, який підтверджує факт сплати покупцем податку на додану вартість у ціні товару. Як свідчать матеріали справи, зауважень до податкових накладних у контролюючого органу не було.
Суд зазначає, що, відповідно до ч.4 ст.70 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.
Статтею 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (далі - Закон № 996-ХІV) визначено, що первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення, а його статтею 3передбачено, що бухгалтерський облік є обовязковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.
Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону № 996-ХІV, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення.
Необхідність підтвердження господарських операцій первинними документами визначена також в пп.1.2 п.1, пп.2.1 п.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 88 від 24.05.1995р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.06.1995р. за № 168/704 (далі Положення №88), первинні документи - це письмові свідоцтва, що фіксують та підтверджують господарські операції, включаючи розпорядження та дозволи адміністрації на їх проведення.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 вказаного Закону та п.2.4 Положення, первинні документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Згідно з п.2.15 та п.2.16 Положення, забороняється приймати до виконання первинні документи на операції, що суперечать законодавчим та нормативним актам.
Таким чином, для надання юридичної сили і доказовості первинні документи повинні бути складені відповідно до вимог чинного законодавства та не порушувати публічний порядок. Крім того, будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції. Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.
Згідно з ст. 1 Закону №996-ХІV, господарською операцією є дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобовязань, власному капіталі підприємства. Таким чином, визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.
З урахуванням викладеного, для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції дії або події, що спричинили реальні зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства, тобто майновому стані платника податків.
Суд зазначає, що оглянуті первинні документи містять назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; особистий підпис особи, яка брала участь у здійсненні господарської операції; первинні документи виписані реально існуючими на час вчинення угоди суб`єктами права.
Тобто, надані первинні бухгалтерські документи по формі та за змістом відповідають вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» та Положення №88.
Належних та достатніх підстав, з яких було встановлено порушення платником податків декларування даних фінансового результату у перевіряємому періоді, не зазначено, що свідчить про неналежність доказів, на які посилаються посадові особі ДФС, що здійснювали перевірку, невідповідність доказової бази критеріям допустимості, достатності та достовірності доказів.
Необхідною умовою для віднесення сплачених у ціні товарів (послуг) сум податку на додану вартість до складу податкового кредиту є факт придбання товарів та послуг із метою використання їх в господарській діяльності.
Документи, які надані позивачем, суд вважає достатніми та такими, що підтверджують факт придбання послуг у контрагентів, використання їх у власній господарській діяльності, та настання змін в майновому стані платника податків.
За таких обставин підстави для не включення сум податку на додану вартість по таких податкових накладних до складу податкового кредиту позивача відсутні.
Таким чином, суд зробив висновок, що наявність первинних документів є достатньою підставою для відображення вказаних операцій в бухгалтерському обліку, а оскільки дані податкового обліку базуються на даних бухгалтерського обліку, висновок відповідача щодо незаконності віднесення сум податку на додану вартість до складу податкового кредиту є необґрунтованим, що виключає наявність підстав для висновку про відсутність фактичного здійснення господарських операцій.
З аналізу вищенаведених первинних документів також вбачається, що спірні господарські операції мали реальний характер і наслідки, тобто не були складені формально.
При цьому, в акті перевірки відповідачем не наведено жодних зауважень, що первинні документи, надані до перевірки, не відповідають приписам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».
Таким чином, висновки відповідача про неправомірність включення позивачем до складу податкового кредиту з сум податку на додану вартість по господарських операціях з відповідними контрагентом суперечать чинному законодавству та не відповідають фактичним обставинам.
Як вбачається зі змісту акту перевірки, висновки щодо порушення ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» приписів податкового законодавства зроблено з огляду на непідтвердження реальності здійснення позивачем господарських операцій з ТОВ «Оніка-Дніпро», ТОВ «Хантер-ЛТД», ТОВ «Енгус Груп» та встановлення проведення фінансових потоків з метою штучного формування податкового кредиту та витрат, які не мають реального характеру.
Посадовими особами контролюючого органу в акті перевірки зазначено, що згідно з аналізом баз даних ДФС та податкової звітності по контрагентам встановлено:
1) відсутність складських та трудових ресурсів у контрагентів позивача, що свідчить про відсутність у підприємства необхідних умов для здійснення господарської діяльності в частині поставки торів;
2) згідно з аналізом баз даних ДФС встановлено невідповідність придбаних та реалізованих товарів (робіт, послуг) вищезазначеними контрагентами-постачальниками.
Суд вважає неправомірними доводи податкового органу в акті перевірки на відсутність у контрагентів позивача ТОВ «Оніка-Дніпро», ТОВ «Хантер-ЛТД», ТОВ «Енгус Груп» необхідних умов для здійснення господарської діяльності, зокрема, відсутність трудових ресурсів, як на підставі непідтвердження реальності здійснення господарських операцій позивача, оскільки відсутність у спірних контрагентів матеріальних та трудових ресурсів також не виключає можливості реального виконання ним господарської операції та не свідчить про одержання необґрунтованої податкової вигоди позивачем, оскільки залучення працівників є можливим за договорами цивільно-правового характеру, аутсорсингу та аутстафінгу (оренда персоналу). Основні та транспортні засоби можуть перебувати в постачальника на праві оренди або лізингу.
До того ж, податкове законодавство не ставить у залежність податковий облік (стан) певного платника податку від інших осіб, зокрема, від фактичної сплати ними податку до бюджету, а тому якщо останні не виконали своїх зобов`язань щодо сплати податку або мінімізували свої податкові зобов`язання, то це тягне відповідальність та негативні наслідки саме щодо цих осіб, проте вказана обставина не є підставою для позбавлення платника податку-покупця права на формування податкового кредиту з ПДВ за наявності факту реального вчинення господарських операцій, як у даній ситуації, та у разі, якщо такий платник має всі документальні підтвердження розміру свого податкового кредиту.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14.08.2018 року у справі №820/8206/15.
Суд також відхиляє посилання контролюючого органу на аналіз інформації баз даних ДФС, яким встановлено невідповідність придбаних та реалізованих товарів (робіт, послуг) вищезазначеними контрагентами-постачальниками, оскільки товар реалізований позивачу підприємствами не придбавався, з огляду на те, що правовідносини контрагента із третіми особами у ланцюгах постачання, з якими позивач не вступав у господарські відносини, самі по собі, за відсутності інших об`єктивних та підтверджених даних про порушення позивачем податкового законодавства, не можуть бути самостійною та достатньою підставою для висновку про нереальність господарських взаємовідносин позивача його безпосередніми контрагентами.
Наведена правова позиція узгоджується з викладеною у постанові Верховного Суду від 21.05.2018 року у справі №2а/0470/4526/12.
Контролюючим органом всупереч вимог ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України не було доведено та надано належних доказів, які б свідчили, що наявні у контрагента позивача трудові ресурси та матеріально - технічне забезпечення були недостатніми для виконання умов договорів купівлі - продажу, укладених позивачем з контрагентом, як не було надано і доказів про наявність фактів, які встановлені судами, однак не враховані під час прийняття рішень, та свідчать про обізнаність платника податків щодо неправомірної поведінки контрагентів та злагодженості дій між ними.
Посилання контролюючого органу на податкову інформацію, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагента позивача, як критерій оцінки реальності господарських операцій, є безпідставним оскільки така інформація не ґрунтується на безпосередньому аналізі первинних документів та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону
Доказів, які б свідчили про наявність вироку суду відносно зазначених контрагентів позивача, які б набрали законної сили, під час розгляду справи, контролюючим органом до суду не надано, а, отже, сам по собі факт порушення кримінальної справи щодо посадових осіб контрагента позивача не може слугувати належним доказом фіктивності розглядуваних господарських операцій та не тягне за собою правових наслідків для позивача.
Суд вважає неприйнятними доводи відповідача про те, що сам факт того, що деякі контрагенти позивача фігурують в досудових розслідуваннях, порушених за ознаками кримінального правопорушення, є доказом протиправного формування податкового кредиту, з огляду на необґрунтованість належності цього конкретного доказу для підтвердження заперечень в розумінні частини третьої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України.
Також, суд зазначає, що формування підприємством податкового кредиту не може ставитись у пряму залежність від додержання податкової дисципліни третіми особами.
Якщо контрагент не виконав свого зобов`язання щодо сплати податку до бюджету, це тягне відповідальність та негативні наслідки саме щодо цієї особи. Зазначена обставина не є підставою для позбавлення платника податку права на формування податкового кредиту з податку на додану вартість у разі, якщо останній виконав усі передбачені законом умови щодо включення сум податку, сплачених ним в ціні придбаних товарів (робіт, послуг), до складу податкового кредиту та має всі документальні підтвердження розміру свого податкового кредиту.
Вищенаведене узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини у справі Булвес АД проти Болгарії (заява № 3991/03). Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 22 січня 2009 року зазначив, що платник податку не повинен нести наслідків невиконання постачальником його зобов`язань зі сплати податку і в результаті сплачувати податок на додану вартість вдруге, а також сплачувати пеню. На думку Суду, такі вимоги стали надмірним тягарем для платника податку, що порушило справедливий баланс, який повинен підтримуватися між вимогами суспільного інтересу та вимогами захисту права власності.
Крім того суд зазначає, що рішення ЄСПЛ Булвес АД проти Болгарії як на звичну практику країн Європейського Союзу в питанні відповідальності платників податку за податкові делікти посилається на два рішення Суду Європейського союзу: об`єднане рішення (консультативний висновок) Суду ЄС від 12 січня 2006 року в справі Optigen Ltd (C354/03), Fulcrum Electronics Ltd (C355/03) and Bond House Systems Ltd (C484/03) v Commissioners of Customs Ц Excise і об`єднане рішення Суду ЄС від 6 липня 2006 року в справі Axel Kittel v. Belgian State, (C439/04) і Belgian State v. Recolta Recycling (SPRL, C440/04) (ECR 2006, page I0616).
Так, у рішенні Суду ЄС від 12 січня 2006 року зазначається: ... право на вирахування податку на додану вартість особою, що має статус платника ПДВ, яка здійснює відповідні операції, не може зачіпатися тією обставиною, що в ланцюгу поставок, в яку входять зазначені операції, попередня або наступна операція будуть пов`язані з шахрайством при сплаті податку на додану вартість, про яку платник податку не знав та не міг знати.
В даному випадку, контролюючим органом не доведено недобросовісність платника податку ТОВ «НІКА ОПТ ТОРГ» у взаємовідносинах з ТОВ «Оніка-Дніпро», ТОВ «Хантер-ЛТД», ТОВ «Енгус Груп».
Слід зауважити, що під час проведення господарських операцій платник податків може бути і необізнаним стосовно дійсного стану правосуб`єктності своїх контрагентів і реально отримати від них роботи та послуги, незважаючи на те, що контрагенти можливо і мають наміри щодо порушення податкового законодавства.
Такий висновок узгоджується із позицією колегії суддів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду у постанові по справі №К/9901/1349/17.
З огляду на вищевикладене, враховуючи, що зазначені господарські операції з контрагентами ТОВ «Оніка-Дніпро», ТОВ «Хантер-ЛТД», ТОВ «Енгус Груп» здійснено позивачем з метою подальшого їх використання в оподаткованих операціях у межах своєї господарської діяльності, спричинили реальну зміну його майнового стану, а також наявні в матеріалах справи документи бухгалтерського та податкового обліку є достатніми, належними та допустимими доказами для підтвердження реальності здійснення господарських операції з вказаними контрагентами, суд приходить до висновку про необхідність скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Стосовно тверджень позивача про відсутність підстав для проведення перевірки, заявлених в додаткових поясненнях 15.06.2020 року, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Суд зазначає, що підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.
Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.
Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити свої інтереси.
Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
Стосовно вказаної підстави відповідачем складено відзив на позовну заяву.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 02.06.2020 року.
Таким чином, у додаткових поясненнях від 15.06.2020 року, позивачем фактично доповнюється підстава подання позовної заяви, що є неприпустимим на стадії розгляду справи по суті та є порушенням ст. 47 КАС України.
А тому оцінка процедурі проведення перевірки судом не надається з формальних причин порушення позивачем строку зміни підстав позову.
Крім того, суд зазначає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з підстав не підтвердження під час розгляду справи висновків акту перевірки, а тому дослідження процедури проведення перевірки не впливає на суть рішення у справі.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на вищевикладене та приписи ч.2 ст.2 КАС України, суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржувані податкові повідомлення-рішення, діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).
Керуючись ст. ст. 139, 241 - 246, 255, 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 09 липня 2020 року.

Суддя С.В. Ніколайчук