Справа № 160/3291/20
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2020-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 червня 2020 року Справа № 160/3291/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,-
24.03.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 12.03.2020 № UA110230/2020/000044/2;
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що підприємством для митного оформлення і підтвердження митної вартості товарів надано належні та достатні документи для застосування основного методу визначення митної вартості. Надані документи підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мають протиріч та розбіжностей, дозволяють провести обчислення митної вартості. Також позивач вважає, що відмова митниці у визнанні заявленої декларантом митної вартості є необґрунтованою, оскільки не проведена оцінка всіх наданих документів щодо неможливості застосування основного методу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2020 позовну заяву ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст. 161 КАС України.
На виконання вимог ухвали суду, 01.04.2020 позивачем були усунуті недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.04.2020 відкрито провадження у справі № 160/3291/20 та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
06.05.2020 представником відповідача надано до суду письмовий відзив на позов, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що за результатами проведеного митного контролю заявленої позивачем митної вартості товару було виявлено ризик щодо можливого заниження митної вартості. Крім того, декларантом не було надано належних документів, що надаються для підтвердження всіх складових митної вартості товарів. Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи Дніпровської митниці Держмитслужби при прийнятті рішення про коригування митної вартості заявленого позивачем товару та оформленні картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, у зв`язку з чим представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.
13.05.2020 на адресу суду від представника позивача надійшла письмова відповідь на відзив, в якій викладено правову позицію аналогічну зазначеній в позовній заяві та наголошено, що доводи відповідача, викладені у відзиві, є безпідставними, такими, що не підкріплені жодними належними доказами та взагалі не відповідають нормам чинного законодавства.
22.05.2020 на адресу суду від представника відповідача надійшли письмові заперечення проти відповіді на відзив, в яких підтримано аналогічну правову позицію викладену у відзиві на позов та зазначено, що митницею правомірно прийнято спірне Рішення про коригування митної вартості товару, з урахуванням всіх обставин та документів, наданих до митного оформлення.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 10.10.2019 між ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» (Україна) та ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» (Республіка Казахстан) був укладений контракт № 10/10/19, відповідно до якого ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» приймає на себе право по розміщенню та продажу товарів ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» і виступає офіційним представником в Україні вказаного товариства - виробника засобів пожежогасіння. Вказане право є ексклюзивним, видано відповідний сертифікат офіційного представника.
Відповідно до специфікації № 2 від 19.02.2020, яка є невід`ємною частиною контракту, ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» зобов`язалось поставити на адресу ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» не пізніше 29.02.2020:
- 3012 шт. засобу пожежогасіння переносного типу «Пожежний-101», «FIRE STOPPER» для гасіння локальних пожеж класу А, вартість 1 одиниці 7,5 доларів США, всього на суму 22 590 доларів США;
- 50 літрів рідини для гасіння пожеж FS-1, вартість 1 літру 8 доларів США, всього на суму 400 доларів США;
Умови поставки - EXW, склад продавця (м. Алмати, мікрорайон Калмакан-2, вул. Болатхан Тайжана, 26, Республіка Казахстан).
Умови оплати - 100% протягом 15 календарних днів з моменту відвантаження.
Страхування вантажу не передбачено.
На адресу ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» у березні 2020 поступив вантаж у вищевказаній кількості.
При митному оформленні товару, який надійшов на Дніпровську митницю (митний пост «Запоріжжя-Центральний»), декларантом ПП «Автоцентр Восток-Плюс» 06.03.2020 подано ВМД № UA110230/2020/005490 від 06.03.2020 для митного оформлення вантажу у режимі імпорт. Митна вартість товару була визначена декларантом за ціною договору (основний метод).
Для підтвердження заявленої митної вартості товару відповідно до методу визначення митної вартості № 1 декларантом 06.03.2020 надано документи:
- сертифікати якості від 25.02.2020 № 1/1, 1/2;
- пакувальний лист від 27.02.2020 № 1;
- рахунок-фактуру (інвойс) від 27.02.2020 № 1;
- автотранспортну накладну від 27.02.2020 № 1119717;
- довідку ФОП ОСОБА_1 про транспортні витрати від 27.02.2020 № б/н;
- зовнішньоекономічний контракт від 10.10.2019 № 10/10/19 з додатком - Специфікацією № 2 від 19.02.2020, в якій зазначена фактична кількість, ціна та вартість товарів по поставці;
- договір про надання послуг митного брокеру від 12.12.2019 № 12/12/19;
- договір з ФОП ОСОБА_1 про перевезення вантажу від 24.02.2020 № 24/02/20;
- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів від 05.03.2020 № 5252878;
- сертифікат про походження товару форми СТ-1 від 28.02.2020 № KZUA010500501 експлуатаційний паспорт від 29.11.2019;
- заяву підприємства, яка передує митному оформленню товарів і транспортних засобів від 05.03.2020 № 867/75-28-13;
Розглянувши вказані документи, 06.03.2020 митним постом «Запоріжжя-Центральний» було встановлено розбіжності: в п. 4.2 контракту від 10.10.2019 № 10/10/19 зазначено, що ціна товару повинна відповідати дійсному на момент замовлення прайс-листу компанії з урахуванням знижок. До митного оформлення такий документ не надано. Крім того, звернено увагу, що відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» до зазначених документів можуть належати: 1) рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, 2) банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунку-фактури, 3) калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 км маршруту. Також у митниці є підстави вважати, що заявлена декларантом митна вартість не ґрунтується на «дійсній вартості» імпортованого товару, враховуючи положення статті VII ГATT.
Також були витребувані: виписка з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
10.03.2020 декларантом надано додаткові документа на підтвердження заявленої митної вартості, а саме: рахунок на оплату послуг з перевезення ФОП ОСОБА_1 від 27.02.2020 № 9, прайс-лист TOB «ФАРМ КОСМЕТІК» від 01.02.2020 б/н, лист ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» від 05.02.2020 № 8 в адресу ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК», лист ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» в адресу ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» від 10.02.2020 № 7/5, заявка № 01 до договору з ФОП ОСОБА_1 на перевезення від 24.02.2020.
До наданих документів митним органом встановленні зауваження: 1) наданий прайс-лист від 01.02.2020 б/н адресовано конкретній особі ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС», тому за змістом являє собою комерційну пропозицію, крім того, у документі наявні посилання на реквізити конкретного договору (від 10.10.2019 №10/10/19).
Листом від 11.03.2020 № 12 в адресу митного поста «Запоріжжя-Центральний» ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» надало пояснення, в яких зазначило, що ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» є офіційним та єдиним представником ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» (заводу-виробника засобу пожежогасіння переносного типу «Пожежний-101», «FIRE STOPPER» для гасіння локальних пожеж класу А та рідини для гасіння пожеж FS-1, FK-1) в Україні відповідно до контракту від 10.10.2019 № 10/10/2019 (далі - контракт). Враховуючи наведене, імпортування вказаних товарів на територію України і митне оформлення здійснюються виключно ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС».
Крім того, було зазначено, що посилання митного органу на митне оформлення ідентичного товару з вищим рівнем митної вартості є безпідставними, оскільки митне оформлення такого товару здійснювалось у попередньому періоді безпосередньо ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» та за вищою ціною, що відповідно було передбачено договором.
Також до митниці 11.03.2020 надано: висновок Запорізької ТПП від 10.03.2020 № ОИ5922, що з урахуванням умов Контракту № 10/10/19 від 10.10.2019 (Інвойс № 1 від 27.02.2020, характеристик товару і країни походження, вищевказані контрактні ціни на засіб пожежогасіння переносного типу «Пожежний-101» «F1RE STOPPER» для тушіння локальних пожеж клас «А», на умовах поставки EXW- м. Алмати (Республіка Казахстан), згідно з Інкотермс-2010, відповідають поточній кон`юнктурі ринку, та прайс-лист TOB «ФАРМ КОСМЕТІК» станом на лютий 2020 без зазначення посилання на контракт та адресата.
11.03.2020 від відповідача надійшли зауваження і до цих документів: 1) у наданому висновку Запорізької ТПП від 10.03.2020 № ОИ5922 наведено діапазон цін на 10.03.2020, хоча п. 4.1 контракту визначено, що ціни на товар узгоджуються у специфікаціях. Разом з цим до митного оформлення надано специфікацію від 19.02.2020 № 2. Також, моніторінг рівня цін підготовлено на підставі даних компаній країн Азії, зокрема Китаю: «Quanzhou Winner Fire Fighting Equipment Co., Ltd»., «Hangzhou Pri-Safety Imp.and Exp.», «Hengyang Runtai Fire Chemical Co., Ltd.», «Jiangshan Chengtian Fire Fighting». 2) наданий прайс-лист не містить інформації щодо умов поставки, умов платежу, терміну поставки товарів та терміну дії зазначеного прайс-листа.
Листом від 12.03.2020 вих. № 13 відповідачу були надіслані заперечення та додатково надані наступні документи:
- прайс-лист ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» з зазначенням умов поставки, умов платежу, терміну поставки товарів та терміну дії зазначеного прайс-листа;
- лист ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» в адресу ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» від 11.03.2020 № 10 про надання бухгалтерської документації та калькуляції;
- лист ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» від 11.03.2020 № 21/1 про відмову надати документацію;
- накладну на відпуск запасів на сторону ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» від 27.02.2020 № 1
Не зважаючи на надання накладної на відпуск запасів на сторону від 27.02.2020 № 1, 12.03.2020 митниця знову витребувала у ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» виписку з бухгалтерської документації ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК».
Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з ч. 4 та 5 ст. 58 МК України , митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.
Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
За приписами ч. 2 ст. 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.
При декларуванні товару позивач визначив його митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсу та інших документів постачальника.
Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 зазначеної статті є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Відповідно до частин 1-3 статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Так, відповідач в рішенні про коригування митної вартості зазначив, що подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
Проте суд не погоджується з зазначеними висновками відповідача з огляду на наступне.
Щодо посилання відповідача на ненадання до митниці прайс-листа продавця, суд зазначає, що декларантом до митниці був наданий прайс-лист TOB «ФАРМ КОСМЕТІК» від 01.02.2020 б/н, на який відповідачем були здійснені зауваження: «наданий прайс-лист від 01.02.2020 б/н адресовано конкретній особі ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС», тому за змістом являє собою комерційну пропозицію, крім того, у документі наявні посилання на реквізити конкретного договору (від 10.10.2019 № 10/10/19)».
Листом від 11.03.2020 № 12 в адресу митного поста «Запоріжжя-Центральний» ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» надало наступні пояснення: «Відповідно до п. 3.2 контракту «Представитель принимает Товар от Компании по ценам, согласованным Сторонами в Спецификациях».
Відповідно до п. 4.2. контракту «цены, уплачиваемые Представителем, должны соответствовать ценам прайс-листа Компании, действовавшего на момент получения заказа, с учетом скидок».
Стаття 49 Митного кодексу України встановлює, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
В специфікації № 2 від 19.02.2020, яка є невід`ємною частиною контракту, сторони прийшли до згоди визначити вартість засобу пожежогасіння переносного типу «Пожежний-101», «FIRE STOPPER» для гасіння локальних пожеж класу А в розмірі 7,5 доларів США за 1 одиницю».
11.03.2020 до митниці, врахувавши її зауваження, знову був наданий прайс-лист TOB «ФАРМ КОСМЕТІК», на який відповідач повідомив, що «наданий прайс-лист не містить інформації щодо умов поставки, умов платежу, терміну поставки товарів та терміну дії зазначеного прайс-листа».
Аналізуючи означені твердження відповідача, слід зазначити, що інформація, зазначена у прайс-листі щодо запропонованої ціни товару та погодженої сторонами контракту, відповідає числовим значенням ціни товарів, зазначених у інших наданих до митного оформлення документах (специфікації, інвойсі).
Крім того, за своєю суттю прайс-лист - це перелік пропозицій товару та цін, який не може вважатися первинним документом, а є способом розповсюдження продавцем інформації про товар.
Щодо не підтвердження витрат на транспортно-експедиційні послуги, слід зазначити наступне.
Відповідач зазначає, що до митного оформлення, в порушення наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» не надані:
- рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;
- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;
- калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.
Декларантом до митниці 06.03.2020 були надані: автотранспортна накладна від 27.02.2020 № 1119717, довідка ФОП ОСОБА_1 про транспортні витрати від 27.02.2020 № б/н, рахунок на оплату ФОП ОСОБА_1 від 27.02.020 № 9.
Відповідно до п. 3.2 договору на транспортно-експедиційне обслуговування автомобільним транспортом від 24.02.2020 № 24/02/20, укладеним з ФОП ОСОБА_1 , «Заказчик оплачивает Экспедитору услуги по каждой Заявке отдельно, на основании выставленного счета на оплату. Оплата производится в порядке и в сроки, указанных в Заявке».
Заявка на перевезення № 1 від 24.02.2020 (наявна в матеріалах справи) передбачає умови оплати послуг - протягом 5 робочих днів від дати вивантаження, при умові надання оригіналів документів (акт, рахунок, довідка, договір, заявка).
Оригінали вказаних документів (акт, рахунок, довідка, договір, заявка) надійшли від ФОП ОСОБА_1 на адресу ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» в квітні 2020 року, таким чином на момент митного оформлення товару термін оплати послуг не настав, відповідно до митниці документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг, не могли бути надані.
Калькуляція транспортних витрат взагалі не підлягала наданню декларантом, оскільки перевезення товарів не здійснювалось з використанням власного транспортного засобу.
Щодо інформації про вищий рівень митної вартості ідентичних товарів, суд також вважає за необхідне зазначити, що ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» є офіційним та єдиним в України представником ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» (заводу-виробника засобу пожежогасіння переносного типу «Пожежний-101», «FIRE STOPPER» для гасіння локальних пожеж класу А та рідини для гасіння пожеж FS-1, FK-1) відповідно до контракту від 10.10.2019 № 10/10/2019.
Враховуючи наведене, імпортування вказаних товарів на територію України і митне оформлення з 2019 року здійснюються виключно ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» .
Відповідно до митної декларації № UA110230/2019/036089 від 28.12.2019, посилання на яку здійснено митним органом в оскаржуваному рішенні, ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» здійснено митне оформлення вантажу у режимі імпорт із розрахунку 11,20 доларів США за позицію «засіб пожежогасіння переносного типу «Пожежний-101», «FIRE STOPPER».
Суд звертає увагу, що ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК», як завод-виробник, має можливість формувати цінову політику на товари власного виробництва.
Листом від 05.02.2020 вих. № 8 позивач звернувся до ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» з проханням відпустити товар за ціною, нижчою за 11,20 доларів США за одиницю (попередня поставка в грудні 2019 року).
Листом від 10.02.2020 № 7/5 ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» погодилось реалізувати вогнегасник по ціні 7,5 доларів США за одиницю при умові придбання не менш 3000 штук.
Після проведення переговорів сторонами була підписана специфікація № 2 від 19.02.2020 з зазначенням ціни одиниці вогнегасника на рівні 7,5 доларів США за одиницю. Загальна кількість поставки - 3012 шт.
Таким чином, вартість одиниці товару в розмірі 7,5 доларів США є дійсною.
При цьому, надати калькуляцію собівартості товару виробник відмовився, зазначивши, що така інформація належить до виробничої і є конфіденційною.
Щодо відсутності посилання на контракт та специфікацію в накладній на відпуск запасів на сторону від 27.02.2020 № 1, що не дало митниці можливості ідентифікувати відомості накладної з оцінюваною партією товару, то з цього приводу суд зазначає, що форма накладної на відпуск товарів на сторону форма 3-2 затверджена наказом Міністру фінансів Республіки Казахстан від 20.12.2012 № 562 і не передбачає відображення в ній таких реквізитів, як посилання на зовнішньоекономічний договір та специфікацію.
Більш того, ніяких заперечень до накладної відповідач під час митного оформлення товару не заявляв.
Крім того, в накладній в графі «отримувач» зазначено безпосередньо ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС». В свою чергу, доказів того, що між ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» та ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» укладений інший контракт, ніж від 10.10.2019, відповідач не навів.
Щодо оформлення імпортованого товару, суд вважає за необхідне зазначити, що у вільний обіг за МД № UA110230/2020/009326 від 24.04.2020 були випущені 24 одиниці вогнегасника (з партії 3012 штук), 50 літрів рідини для гасіння пожеж FS-1 та 25 літрів рідини для гасіння пожеж FK-1.
Декларантом до митниці були подані фінансова довідка від 23.04.2020 № 24 до інвойсу ТОВ «ФАРМ КОСМЕТІК» від 27.02.2020 № 1, в якій вартість однієї одиниці вогнегасника зазначена на рівні 7,5 доларів США, а всього - 180 доларів США за 24 одиниці.
Митні платежі були здійснені, виходячи з розрахунку вартості 1 одиниці вогнегасника на рівні 7,5 доларів США.
Також була надана фінансова довідка від 23.04.2020 № 25 до довідки про транспортні витрати ФОП ОСОБА_1 від 27.02.2020 б/н.
Відповідач зазначає, що підприємство сплатило суму митних платежів та не скористалось правом випуску товару у вільний обіг шляхом надання гарантій.
24.04.2020 платіжним дорученням № 123 ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» була сплачена передоплата в сумі 6500 грн. за митне оформлення 24 одиниць вогнегасників, 50 літрів рідини для гасіння пожеж FS-1 та 25 літрів рідини для гасіння пожеж FK-1.
Посилання відповідача на те, що ТОВ «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» не скористалось правом (а не обов`язком) випуску товару у вільний обіг шляхом надання гарантій, а тому погодилось з рішенням митниці про коригування заявленої митної вартості, є безпідставним, оскільки митний платіж був сплачений не на всю партію товару в кількості 3012 штук, а за 24 одиниці та за 50 літрів рідини для гасіння пожеж FS-1 та 25 літрів рідини для гасіння пожеж FK-1.
Відносно зауважень митниці до висновку Запорізької ТПП від 10.03.2020 № ОИ-5922, слід зазначити, що моніторинг рівня цін підготовлений експертом на підставі даних компаній країн Азії, зокрема Китаю: «Quanzhou Winner Fire Fighting Equipment Co., Ltd»., «Hangzhou Pri-Safety Imp.and Exp.», «Hengyang Runtai Fire Chemical Co., Ltd.», «Jiangshan Chengtian Fire Fighting».
При цьому, Китайська Народна Республіка та Республіка Казахстан входять до складу країн Азії і межують одна з одною. Враховуючи, що в Республиці Казахстан відсутні виробники товару з такими ж характеристиками, як у засобу пожежогасіння переносного типу «FIRE STOPPER», для порівняння були взяті його аналоги.
Твердження відповідача стосовно неприйняття означеного висновку, на переконання суду, є безпідставними оскільки до компетенції митного органу не входить надання правової оцінки висновкам експертів, які здійснюють свою діяльність відповідно до чинного законодавства.
З огляду на зазначене суд дійшов висновку, що надані уповноваженою особою позивача до Дніпровської митниці Держмитслужби для митного оформлення товару документи відповідають вимогам ч. 2 ст. 53 МК України, у повній мірі ідентифікують оцінюваний товар та не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товару та підтверджують ціну товару.
Суд зазначає, що встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти такі дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.02.2018 у справі № 809/1884/16.
Посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з баз даних ДФС України не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта усіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.
Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 818/1186/17.
Наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є доведеними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 4 204 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 107 від 20.03.2020.
З урахуванням того, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню повністю, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 4 204,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТУМ ТЕХНОЛОДЖІС» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови - задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 12.03.2020 № UA110230/2020/000044/2.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення суду складений 03 червня 2020 року.

Суддя А. Ю. Рищенко