Справа № 938/109/20
Суддя: Бучинський А. Б.
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2020 року селище Верховина Справа№ 938/109/20

Провадження № 2-а/938/1/20

Верховинський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді Бучинського А.Б.,

з участю секретаря судового засідання Ласкурійчук С.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Фединяка Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про порушення митних правил, закриття провадження у справі, -

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про скасування постанови в справі про порушення митних правил №180/20600/19 від 11.02.2020, винесену в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби Цабаком В.Я. про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.485 Митного кодексу України, а провадження в справі закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Позовні вимоги мотивує тим, що постанова є необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки ним, під час митного оформлення було надано належні товаросупровідні документи, які підтверджують митну вартість придбаного транспортного засобу на суму 22 000 євро і в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що під час оформлення транспортного засобу з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів, було вказано неправдиві відомості щодо вартості автомобіля.

Відповідач Галицька митниця Держмитслужби 12.06.2020 надав відзив на позовну заяву, яким вважає заявлені позовні вимоги безпідставними, оскільки в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби Цабак В.Я., яким винесено оскаржувану постанову, діяв в межах вимог закону. Зокрема зазначає, що позивач 16.11.2019 ввіз на митну територію України через пункт пропуску "Краківець" Львівської митниці ДФС товар - автомобіль марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік 2013, виробник Німеччина, придбаний ним у німецької компанії. Уповноваженою ним особою ФОП ОСОБА_2 подано митну декларацію типу ІМ40ДЕ з метою проведення митного оформлення даного автомобіля із сплатою належних митних платежів та випуску його у вільний обіг на території України. Одночасно з митною декларацією у якості документа, який містить відомості щодо вартості товару, подано рахунок німецької компанії №2019/173 від 12.11.2019 про продаж товару автомобіля марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік 2013, виробник Німеччина на суму 22 000 євро. Із заявленої митної вартості транспортного засобу були розраховані митні платежі в розмірі 223913,24 грн. Під час проведення митного контролю по митній декларації було витребувано додаткові документи для визначення митної вартості транспортного засобу, а саме квитанцію №19 від 12.11.2019 про сплату ОСОБА_1 німецькій компанії "KR CarService" по рахунку №2019/173 коштів за товар автомобіль марки BMW, модель X-5 у сумі 25500 євро, а також рахунок німецької компанії "KR CarService" №2019/174 від 12.11.2019 щодо розміру податку на додану вартість товару на суму 3500 євро, які згідно пояснень ОСОБА_1 йому було повернуто після вивезення товару з Німеччини. Вважає, що ОСОБА_3 при подачі митної декларації не надав органу доходів і зборів рахунок №2019/174 від 12.11.2019, який містить відомості для визначення митної вартості товару, що призвело до заявлення у митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення митної вартості, а саме про вартість товару. При цьому, зазначає, про те, що позивачем пропущено строк звернення з позовом до суду. Просить в задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовну заяву з підстав наведених в позовній заяві. Представник Фединяк Р.В. доповнив суду, що довіреною особою ОСОБА_1 , 19.11.2019 подано до Галицької митниці Держмитслужби електронну вантажну митну декларацію з метою оформлення легкового автомобіля марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік 2013, виробник Німеччина, до якої було долучено супровідні документи, а саме рахунок фактуру на суму 22000 євро, експортну декларацію країни відправлення, паспорт. Крім того, ОСОБА_1 було сплачено 3500 євро експортної застави до підтвердження факту вивезення автомобіля за межі ЄС, яка після перетинання кордону, була йому повернута. Однак, відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови не враховано дані обставини та винесено постанову про порушення Зеленчуком ст.485 МК України, а саме ухилення від сплати митних платежів. Просять позов задовольнити. При цьому зазначив, що строк на звернення до суду ним не пропущено, оскільки таку ОСОБА_1 отримано 11.02.2020 та подано адміністративний позов до суду через відділення поштового зв`язку 21.02.2020 у визначений законом процесуальний строк.

Відповідач Галицька митниця Держмитслужби участь свого представника в судове засідання не забезпечив, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши думку позивача, його представника дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, вважаю, що слід ухвалити судове рішення про наступне.

Судом встановлено, що постановою в справі про порушення митних правил № 180/20600/19 від 11.02.2020, винесеною в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби ОСОБА_4 В.Я. позивача визнано винним у вчиненні адміністративного порушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу Українита накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 89 705,731 грн.

З вказаної постанови вбачається, що 16.11.2019 гр. України ОСОБА_1 ввіз на митну територію України через пункт пропуску "Краківець" Львівської митниці ДФС товар - автомобіль марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік 2013, виробник Німеччина, придбаний ним у німецької компанії "KR CarService". Уповноваженою ним особою ФОП ОСОБА_2 16.11.2019 подано електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ з метою проведення митного оформлення товару із сплатою належних митних платежів та випуску його у вільний обіг на території України. Одночасно з митною декларацією у якості документа, який містить відомості щодо вартості товару, подано рахунок німецької компанії "KR CarService" №2019/173 від 12.11.2019 про продаж товару автомобіля марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік 2013, виробник Німеччина на суму 22 000 євро. Із заявленої митної вартості транспортного засобу були розраховані митні платежі в розмірі 223913,24 грн. Під час проведення митного контролю по митній декларації було витребувано додаткові документи для визначення митної вартості транспортного засобу. А тому ОСОБА_1 через уповноважену особу 19.11.2019 подані митниці додаткові документи а саме квитанцію №19 від 12.11.2019 про сплату ОСОБА_1 німецькій компанії "KR CarService" по рахунку №2019/173 коштів за товар автомобіль марки BMW, модель X-5 у сумі 25500 євро, а також 22.11.2019 рахунок німецької компанії "KR CarService" №2019/174 від 12.11.2019 щодо розміру податку на додану вартість товару на суму 3500 євро, які згідно пояснень ОСОБА_1 йому було повернуто після вивезення товару з Німеччини. Таким чином, ОСОБА_3 вчинив інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а саме при подачі митної декларації не надав органу доходів і зборів рахунок №2019/174 від 12.11.2019, який містить відомості для визначення митної вартості товару, що призвело до заявлення у митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення митної вартості, а саме про вартість товару.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 485 МК України передбачена адміністративна відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Зі змісту даної норми випливає, що склад правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України обумовлює наявність в діях особи особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу.

Відповідно до ч. 1 ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимогст. 486 МК України, щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил згідност. 489 МК України зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 352 МК України передбачено, що під час проведення перевірок посадові особи органів доходів і зборів можуть використовувати документи, визначені Митним кодексом України, податкову інформацію, експертні висновки, судові рішення, документально підтверджені відомості, отримані від уповноважених органів іноземних держав щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів.

Частиною 7 статті 54 МК України встановлено, що якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 ст.51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

За змістом частин 1 - 3 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відтак, системний аналіз вказаних норм, дає підстави для висновків, що митною вартістю товарів є ціна, яку декларант дійсно сплатив за придбаний товар, щодо якого здійснюється митне оформлення. Така ціна має бути підтверджена належними та достовірними документами, зокрема, зовнішньоекономічним договором (контрактом) або рахунком-фактурою (інвойсом). При цьому, якщо рахунок сплачено, декларант в обов`язковому порядку зобов`язаний надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару або інші платіжні документи, які містять відомості щодо вартості таких товарів та можливо ідентифікувати з оцінюваним товаром та здійсненою операцією купівлі-продажу.

Відповідно до частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів; роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця; витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 згідно договору №13 від 10.02.2016 уповноважив ФОП ОСОБА_2 здійснювати від його імені декларування товарів.

Уповноваженою ним особою ФОП ОСОБА_2 16.11.2019 до Львівської митниці ДФС подано електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ № UA206010/2019/425655 з метою проведення митного оформлення товару, а саме автомобіля марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік 2013, виробник Німеччина, згідно якої визначено ціну товару в сумі 22000 Євро що становить 587358,90 грн., з якої сплачено митні платежі в сумі 223913,24 гривень.

На підтвердження вартості транспортного засобу, позивачем представлено рахунок №2019 173 від 12.11.2019 "KR CarService" Кіріл Радойчев (а.с.20-21), згідно якого загальна вартість вживаного автомобіля марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік 2013, виробник Німеччина з ПДВ 19% становить 22 000,00 Євро.

Також, згідно рахунку №2019 174 від 12.11.2019 (а.с.22-23) ОСОБА_5 сплачено Кірілу Радойчеву "KR CarService" завдаток за ПДВ вживаного автомобіля марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 в сумі 3500 Євро.

В той же час, як вбачається з квитанції Вашого переказу за кордон від 25.11.2019 з рахунку ОСОБА_6 повернуто ОСОБА_7 завдаток за ПДВ вживаного автомобіля BMW X-5, WBAKS410200С29322 в сумі 3500 Євро (а.с.27-28).

При цьому, в судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив суду, що оплату вартості автомобіля в сумі 22000 Євро та завдаток за ПДВ вживаного автомобіля в сумі 3500 Євро, він здійснив одним платежем в банку та сплатив 25500 Євро. Однак, завдаток за ПДВ вживаного автомобіля в сумі 3500 Євро йому було повернуто після ввезення транспортного засобу на територію України, а тому ним фактично сплачено за автомобіль кошти в сумі 22000 Євро.

Враховуючи наведене, суд вважає безпідставним посилання митного органу на те, що 3500 Євро завдатку за ПДВ вживаного автомобіля не були включені до заявленої митної вартості даного транспортного засобу, оскільки вказана сума відповідно до рахунку №2019 174 від 12.11.2019, не є ціною, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за товар, а є сумою завдатку за ПДВ вживаного автомобіля, яка була повернута особі, додавання якої до ціни, що була фактично сплачена за придбаний транспортний засіб марки BMW, модель X-5, номер кузова НОМЕР_1 , при визначенні митної вартості, Митним кодексом України не передбачено.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

А тому враховуючи наведені обставини, а також наявність заперечень позивача своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, суд не може визнати доведеним факт наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, у зв`язку із чим рішення про притягнення його до адміністративної відповідальності є необґрунтованим, підлягає скасуванню, а провадження по справі про адміністративне правопорушення закриттю. Таким чином, позовні вимоги слід задовольнити.

При цьому, суд вважає, що позивачем не пропущено процесуальний строк на звернення до суду із вказаним адміністративним позовом, визначений ст.289 КпАП України, оскільки встановлено, що оскаржувану постанову він отримав 11.02.2020 після чого своєчасно, а саме 21.02.2020 чере відділення поштового зв`язку, звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Керуючись ст.ст.8-10, 90, 205, 244-246, 250, 268-272, 286 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

адміністративний позов задовольнити.

Постанову в справі про порушення митних правил №180/20600/19 від 11.02.2020, винесену в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби Цабаком Володимиром Ярославовичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.485 Митного кодексу України скасувати, провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст.485 Митного кодексу України відносно ОСОБА_1 , закрити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Верховинський районний суд Івано-Франківської області або безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на рішення суду подана протягом десяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ; персональний ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

Відповідач: Галицька митниця Держмитслужби, юридична адреса: м.Львів, вул.Костюшка,1; .

Повний текст рішення суду складено 7 липня 2020 року.

Суддя: Бучинський А.Б.