Справа № 202/6372/19 (2-а/202/10/2020)
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2020-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
08 липня 2020 року м. Дніпросправа № 202/6372/19 (2-а/202/10/2020)
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Лукманова О.М., перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 28 січня 2020 року у справі № 202/6372/19 (2-а/202/10/2020) за позовом ОСОБА_1 до Старшого сержанта поліції Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Рослякова Ростислава Віталійовича, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -
в с т а н о в и л а:
Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 28.01.2020 року відмовлено в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Старшого сержанта поліції Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Рослякова Р.В., Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

ОСОБА_2 через свого представника, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подав 06.07.2020 року безпосередньо до суду апеляційної інстанції, апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга направлена до суду 06.07.2020 року. Рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська проголошене у день винесення 28.01.2020 року, саме з моменту проголошення рішення обчислюється десяти денний строк для оскарження рішення.

Перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Не надано доказів, які б підтвердили, що заявник дійсно не міг звернутись з апеляційною скаргою до суду раніше, не цікався результатом розгляду позову, у той час як був обізнаний про спір та дату засідання.

Більше того, нормою ст. 286 КАС України передбачено, що апеляційна скарга подається протягом десяти днів після проголошення судового рішення а не отримання його копії. Судом першої інстанції було роз`яснено строк оскарження рішення як десять днів від моменту його проголошення.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 заявляє клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Вказує, що про наявність рішення дізнався випадково з Єдиного реєстру судових рішень.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Наявні інші недоліки апеляційної скарги.

Згідно ч.5 ст.296 КАС України до апеляційної скарги додаються: документ про сплату судового збору.

Відповідно ч. 1, ч. 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду: апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, ставка складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Станом на 01 січня 2019 року розмір прожитковий мінімум для працездатних осіб, визначений Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», становить 1921 грн.

Частиною 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписами ч. 5 ст. 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Великої палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Верховним Судом у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17 вказано, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI). Інших видів платежів (зокрема, у вигляді державного мита) у випадку звернення особи до суду Закон № 3674-VI не передбачає. Тож особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон № 3674-VI винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить. Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне вказати, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, який складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, сума, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги складає 1921,00 грн. х 0,2 = 384,20 грн. Від суми 384,20 грн. слід брати 150 відсотків для визначення суми судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги. 384,20 грн. х 150% = 576,30 грн.

Як вже було вказано вище, Верховним Судом у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17 за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Пільги у сплаті судового збору при поданні апеляційної скарги, у справах щодо оскарження постанов про притягнення до адміністративної відповідальності не передбачені. у тому числі, такі пільги відсутні для суб`єктів відповідачів.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою, шляхом надання належного документа про сплату судового збору.

За таких обставин, вважаю необхідним апеляційну скаргу у даній справі залишити без руху для усунення недоліків.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 в Україні запроваджено карантин.

Згідно п. 3 розділу VI КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Варто вказати, що заявник апеляційної скарги має право на продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги на час запровадженого в Україні карантину, у разі подання відповідної заяви.

Керуючись ст. ст. 169, 298 КАС України, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 28 січня 2020 року у справі № 202/6372/19 (2-а/202/10/2020) залишити без руху.

Зобов`язати ОСОБА_1 у строк десяти днів з моменту отримання даної ухвали, усунути недоліки апеляційної скарги, надавши до суду апеляційної інстанції:

- докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою;

- докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги, у розмірі 576,30 грн. (реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA1004004; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *; 101;____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр); Судовий збір, за позовом ___ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від____(Дата оскарження справи) по справі_____(Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Повідомити про можливість продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги на час запровадженого в Україні карантину, відповідно до п. 3 розділу VI КАС України, у разі подання відповідної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.М. Лукманова