Справа № 240/8898/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви

08 липня 2020 року м. Житомир справа № 240/8898/20

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 позовну заяву залишено без руху, а позивачу надано строк для подання до суду клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали суду позивачем надано суду заяву про поновлення пропущеного процесуального строку.

Розглянувши зазначену заяву, суд встановив наступне.

Частинами 1, 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлений ст. 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зазначає, що доказами того, що особа знала про порушення своїх прав є не тільки її дії, спрямовані на захист порушених прав, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку з 27.06.2019 по 15.04.2020.

Оскільки спірні правовідносини пов`язані зі стягненням середнього заробітку за час затримки виплати позивачу грошової компенсації за невикористані дні щорічної додаткової відпустки при звільненні з публічної служби, то під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають положення КАС України як норми спеціального закону, а не положення КЗпП України. Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.01.2020 у справі №620/1982/19 та у постанові від 04.12.2019 у справі № 815/2681/17.

У заяві про поновлення процесуального строку позивач зазначив, що з 23.10.2019 проходив військову службу за контрактом у Збройних Силах України. З 10 по 15 квітня 2020 року він планувався до ротації Операції об`єднаних сил у складі підрозділу, в якому на даний момент він проходить військову службу (відповідно до наказу начальника Військової служби правопорядку у Збройних Силах України - начальника Головного управління Військової служби правопорядку Збройних Сил України від 27.04.2018 № 89 ротація особового складу проводиться 10-15 числа календарного місяця). У зв`язку з введенням карантину відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 та в подальшому внесеними змінами до неї) дата виїзду була не зрозумілою. Зазначив, що 29.04.2020 він виїхав до смт. Гончарівське з метою виконання завдань бойової підготовки відповідно до наказу начальника Житомирського ЗВВСП (по стройовій частині) від 29.04.2020 № 88. В подальшому, з 14.05.2020 був зарахований до Операції об`єднаних сил та перебував на передній лінії оборони відповідно до наказу командира ОТУ "Північ" від 14.05.2020 №112), тому у встановлений законом строк не мав можливості подати позовну заяву. Також вказує на те, що не має юридичної освіти, не знає особливостей КАС України, у зв`язку з чим йому невідомо, що для звернення до суду у справах щодо звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З приводу наведеного обґрунтування суд зазначає, що позивачем не надано суду жодних доказів, які б свідчили про те, що у період з 27.06.2019 по 22.10.2019 він не мав можливості звернутися до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Матеріалами, доданими до позовної заяви, підтверджується, що позивач виключений зі списків військової служби 26.06.2019. Водночас, з вказаним позовом до суду позивач звернувся 12.06.2020, що свідчить на користь висновку про пропуск позивачем встановленого в ч. 5 ст. 122 КАС України місячного строку звернення до суду.

Звертаючись з заявою про поновлення пропущеного строку звернення до суду у адміністративній справі №240/8898/20, позивач не врахував, що він про порушення свого права повинен був дізнатися - 26.06.2019, у момент виключення зі списків особового складу частини, а перебіг строку звернення до суду з вимогами про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити середній заробіток за весь час затримки виплати розрахунку розпочався 27.06.2019.

Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що намір захистити у судовому порядку порушені права має реалізовуватись у чіткій відповідності до вимог закону і має бути наслідком добросовісних дій всіх учасників процесу.

Отже, перевіривши і дослідивши поданий позов на предмет дотримання статей 160, 161 КАС України, суд дійшов до висновку, що у строк, встановлений судом, позивач вимог ухвали суду від 22.06.2020 про залишення позовної заяви без руху не виконав, оскільки не зазначив причин, які об`єктивно йому перешкоджали вчасно звернутись до суду або робили таке звернення неможливим у період з 27.06.2019 по 22.10.2019.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, позовна заява повертається позивачеві.

Оскільки недоліки позовної заяви, залишеної без руху, не усунуто позивачем у строк, встановлений судом, то суд дійшов висновку про повернення позовної заяви, що не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду у порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду, у строк та в порядку, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Встановлений строк на апеляційне оскарження відповідно до п. 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя Н.М. Майстренко