Справа № 580/1231/20
Суддя: А.В. Руденко
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2020 року справа № 580/1231/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В., розглянувши у письмовому провадженні в спрощеному позовному провадженні без виклику учасників справи в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Черкаської міської ради та Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до виконавчого комітету Черкаської міської ради та Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Черкаської міської ради щодо не надання публічної інформації за запитом від 10.01.2020;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо надання недостовірної публічної інформації за запитом від 10.01.2020;

- зобов`язати виконавчий комітет Черкаської міської ради та Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради надати повну інформацію, запитувану згідно запиту на одержання публічної інформації від 10.01.2020;

- стягнути з виконавчого комітету Черкаської міської ради судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у сумі 17 грн.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 10.01.2020 звернувся до відповідача із запитом про надання публічної інформації, в якому просив надати інформацію про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд. Відповідач на вказаний запит надав лист-відповідь №366-2 від 20.01.2020, проте не надав в ній публічну інформацію, запитувану в запиті від 10.01.2020. Позивач вважає не надання запитуваної ним публічної інформації протиправним так таким, що порушує його права, оскільки виконавчий комітет Черкаської міської ради є розпорядником даної інформації і зобов`язаний нею володіти.

Відповідачі проти позову заперечили. 26.05.2020 надали відзив на позовну заяву, в якому зазначили, що запит позивача був належним чином переданий до функціонального підрозділу Департаменту архітектури на містобудування Черкаської міської ради, який і надав відповідь на запит. Інформація про вільні земельні ділянки, щодо якої позивачем був направлений запит на отримання публічної інформації, є частиною відомостей, що містяться в Державному земельному кадастрі, тому належною особою, яка може надати достовірну та вичерпну інформацію про наявність вільних земельних ділянок, запитувану позивачем, є Держгеокадастр та його територіальні органи. Щодо строків надання відповіді на запит на отримання публічної інформації зазначили, що вказаний запит був отриманий 13.01.2020, тому граничний строк надання відповіді 20.01.2020. Оскільки позивачу була надана відповідь листом від 20.01.2020, строки надання відповіді на запит були дотримані відповідачами. З вказаних підстав просили у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 12.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши доводи учасників справи, викладені у заявах по суті, подані письмові докази, суд встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 10.01.2020 звернувся до виконавчого комітету Черкаської міської ради із запитом на отримання публічної інформації, в якому просив надати інформацію про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд.

13.01.2020 запит від 10.01.2020 був отриманий виконавчим комітетом Черкаської міської ради та зареєстрований за вх. №366-2.

Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради листом №366-2 від 20.01.2020 надав відповідь на запит позивача, в якій зазначив, що в базі геоданих МГІС-Черкаси відділу містобудівного кадастру та ГІС відсутній реєстр вільних земельних ділянок. Планувальні обмеження з містобудівної документації можуть бути надані в разі наявності актуальної топографо-геодезичної зйомки на дану територію. Для пошуку вільної земельної ділянки рекомендовано використовувати Інтернет-ресурс публічної кадастрової карти України www.map. ІНФОРМАЦІЯ_1 .gov.ua ІНФОРМАЦІЯ_2 kadastrova-karta. Графічні матеріали у збільшеному масштабі можливо підготувати за допомогою картографічного Інтернет-ресурсу www.gisfile. ІНФОРМАЦІЯ_3 . Генеральний план міста Черкаси можна переглянути на сайті www.map.ck.ua. План зонування території міста Черкаси можна переглянути на сайті www.dozor96.lt/zoning. Дізнатись про класифікатор територіальних зон можна за адресою www.rada.cherkassy.ua/upload/00096.pdf. У виконавчому комітеті Черкаської міської ради відсутня інформація щодо правового статусу земельних ділянок, але наразі вчиняються дії щодо отримання доступу до Державного земельного кадастру.

Вважаючи, що відповідач протиправно не надав відповіді на запит на отримання публічної інформації, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з такого.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес визначено Законом України «Про доступ до публічної інформації» №2939-VI від 13.01.2011 (далі - Закон №2939).

Згідно статті 1 Закону №2939 публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Частиною 1 статті 2 Закону №2939 визначено, що метою цього Закону є забезпечення прозорості та відкритості суб`єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 3 Закону №2939 право на доступ до публічної інформації гарантується обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Згідно частини 1 статті 13 Закону №2939 розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються:

1) суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання;

2) юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів;

3) особи, якщо вони виконують делеговані повноваження суб`єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг, - стосовно інформації, пов`язаної з виконанням їхніх обов`язків;

4) суб`єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, - стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них.

Пунктом 6 частини 1 статті 14 Закону №2939 визначено, що розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону №2939 запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Згідно частини 2 статті 19 Закону №2939 запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

Частиною 1 статті 22 Закону №2939 визначено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках:

1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит;

2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону;

3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком;

4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.

Таким чином, згідно вказаних приписів, частина 1 статті 22 Закону №2939 містить вичерпний перелік випадків, за яких розпорядник інформації має право відмовити у задоволенні запиту.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначено Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» №280/97-ВР від 21.05.1997 (далі - Закон №280/97).

Відповідно до пунктів 3, 8, 9, 10 статті 33 Закону №280/97 до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: координація діяльності місцевих органів земельних ресурсів; підготовка висновків щодо надання або вилучення в установленому законом порядку земельних ділянок, що проводиться органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування; організація і здійснення землеустрою, погодження проектів землеустрою; здійснення контролю за впровадженням заходів, передбачених документацією із землеустрою.

Згідно частини 5 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VІ від 17.02.2011 (далі Закон №3038) уповноважені органи з питань містобудування та архітектури і центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, забезпечують відкритість, доступність та повноту інформації про наявність на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці земель державної та комунальної власності, не наданих у користування, що можуть бути використані під забудову, про наявність обмежень і обтяжень земельних ділянок, містобудівні умови та обмеження в містобудівному і державному земельному кадастрах. До моменту внесення відповідної інформації до містобудівного та державного земельного кадастрів виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації або відповідний місцевий орган виконавчої влади зобов`язані надавати за запитами фізичних та юридичних осіб письмову інформацію про наявність земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову.

З системного аналізу наведених законодавчих приписів вбачається, що саме вказані органи згідно з їхньою компетенцією зобов`язані володіти інформацією про земельні ділянки комунальної або державної форми власності, не надані у користування, що можуть бути використані під забудову для реалізації права на безоплатне отримання у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Вони також залишаються розпорядниками цієї інформації після її внесення до містобудівного та державного земельного кадастрів, якщо вона є у їхньому фактичному володінні.

Відповідно до частини 1 статті 11 Закону №280/97 виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Відповідно до частини 2 статті 11 Закону №280/97 виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

Таким чином, відповідно до чинного законодавства України виконавчий орган місцевого самоврядування - створюваний представницьким органом місцевого самоврядування орган, що є підконтрольним і підзвітним відповідній раді, а з питань здійснення делегованих йому повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольним відповідному органу виконавчої влади.

Відповідно до статті 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить:

а) розпорядження землями територіальних громад;

б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу;

в) надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу;

г) вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу;

ґ) викуп земельних ділянок для суспільних потреб відповідних територіальних громад сіл, селищ, міст;

д) організація землеустрою;

е) координація діяльності місцевих органів земельних ресурсів;

є) здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності, додержанням земельного та екологічного законодавства;

ж) обмеження, тимчасова заборона (зупинення) використання земель громадянами і юридичними особами у разі порушення ними вимог земельного законодавства;

з) підготовка висновків щодо вилучення (викупу) та надання земельних ділянок відповідно до цього Кодексу;

и) встановлення та зміна меж районів у містах з районним поділом;

і) інформування населення щодо вилучення (викупу), надання земельних ділянок;

ї) внесення пропозицій до районної ради щодо встановлення і зміни меж сіл, селищ, міст;

й) вирішення земельних спорів;

к) вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

З системного аналізу вказаних статей убачається, що виконавчий комітет Черкаської міської ради є розпорядником запитуваної інформації, яка за своїм правовим статусом є публічною.

Вказані правові висновки викладені в постанови Верховного Суду від 05.11.2019 у справі №359/7966/16-а.

Отже, відповідач як розпорядник запитуваної інформації, зобов`язаний був надати на запит позивача інформацію про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Судом встановлено, що позивач звернувся до виконавчого комітету Черкаської міської ради із запитом на отримання публічної інформації, в якому просив надати інформацію про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд.

Проте Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради в листі-відповіді №366-2 від 20.01.2020 не надав позивачу такої інформації.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що належним способом захисту порушеного права позивача є визнання протиправною відмови, викладеної в листі №366-2 від 20.01.2020, та зобов`язання виконавчого комітету Черкаської міської ради надати позивачу інформацію про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд.

Щодо стягнення з виконавчого комітету Черкаської міської ради судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, у сумі 17 грн. суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 132 Кодексу адміністративного суду України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно частини 3 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Таким чином, згідно вказаної норми, до судових витрат належать, зокрема, витрати пов`язані з витребуванням доказів.

Витребування доказів врегульовано статтею 80 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, частиною 1 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таким чином, згідно вказаної норми, витребування доказів може бути здійснено виключно судом, тому понесені позивачем витрати на направлення відповідачу запиту на отримання публічної інформації не є витратами, пов`язаними з витребуванням доказів.

Враховуючи викладене, витрати позивача у сумі 17 грн. розподілу не підлягають.

Згідно частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, позовні вимоги є обгрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись статями 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною відмову Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (вул. Байди Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000, ), щодо надання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) інформації про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд, викладену в листі №366-2 від 20.01.2020.

Зобов`язати виконавчий комітет Черкаської міської ради (вул. Байди Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000, ) розглянути та надати позивачу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) інформацію про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд, запитувану у запиті від 10.01.2020.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня закінчення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, у зв`язку з епідемією коронавірусу.

Головуючий суддя А.В. Руденко