Справа № 320/2735/19
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2020-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2020 року м. Київ № 320/2735/19

Окружний адміністративний суд м. Києва, у складі судді Вєкуа Н.Г, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області,-

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати припис №С-0805/3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, складений головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименко Артемом Олександровичем відносно ОСОБА_1 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що повідомлення про проведення перевірки не отримував, при проведенні перевірки відповідачем була порушена процедура її проведення, а тому винесений на підставі такої перевірки припис підлягає скасуванню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 червня 2019 року справу передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвалою Окружного адіністративного суду м. Києва від 21 серпня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що приписами ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Водночас, відмова у допуску працівників органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти, що підлягають будівництва є порушенням містобудівного законодавства, за вчинення якого передбачена відповідальність. Недопущення працівників державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт перевірки є причиною для винесення припису про усунення порушень вимог законодавства.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

08 травня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Трохименком Артемом Олександровичем, відповідно до статті 41 ЗУ "ІІро регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, було видано припис № С-0805/3 про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: «Будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель та споруд по АДРЕСА_2 » посадовими особами Департаменту, на підставі звернення ОСОБА_2 , яке надійшло листом Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, з метою проведення позапланової перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 11 вересня 2018 року № С-1109/1 за адресою: вул. Закарпатська, 15 в с.Гнідин Бориспільського району Київської області за місцем реєстрації ОСОБА_1 було надіслано поштове повідомлення про проведення перевірки вих. №10/10-29/1204/01 від 12 квітня 2019 року.

Під час виїзду на місце 08 травня 2019 року, позивач не допустив посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва для проведення перевірки та не надав необхідних для проведення перевірки документів, в зв`язку із чим було видано оскаржуваний припис № С-0805/3

Незгода позивача із винесеним приписом зумовила його звернення до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 (далі Положення №294) визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно п. 3 до Положення №294 про Департамент ДАБІ у Київській області затвердженого наказом ДАБІ України №925 від 12.06.2017 основними завданнями Департаменту ДАБІ є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених Законом №3038-VI на території Київської області, а саме:

- здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - об`єкт нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності

- здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями, а також особами відповідальними за здійснення авторського та/або технічного нагляду вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві;

- здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної зі створенням об`єктів архітектури.

У відповідності до ч. 1 ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У ч. 2 ст. 7 Закону №3038-VI зазначено що, у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011.

Згідно з п. 5 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Частиною 2 п. 7 Порядку №553 встановлено вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки:

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Судом встановлено, що на адресу ДАБІ у Київській області надійшла скарга гр. ОСОБА_2 (вх. Департаменту 10/10-М-1707/2 від 17.07.2018р), відповідно до якої на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 30.07.2018року №579.18/03, відповідачем в період з 20.08.2018 року по 03.09.2018 року було проведено позапланову перевірку на об`єкті «будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель та споруд по АДРЕСА_2 ».

За результатами перевірки складено акт №Т-0309/1 від 03.09.2018 року, стосовно позивача, а також винесено припис про усунення правопорушення від 11.09.2018р. за № С-1109/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Окрім того, складений протокол про адміністративне правопорушення від 11.09.2018р. за № 3-Л-А- 1109/1

Акт, припис та протокол були отримані позивачем особисто, про що свідчить підпис останнього у відповідних графах зазначених документів.

За результатами розгляду справи головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Трохименком А.О. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 19.09.2018року №А-1909/4.

В подальшому, з метою перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.09.2018 року та на підставі направлення_для проведення позапланової перевірки від 11.02.2019року №79.19/03 у період з 08.05.2019року до 21.05.2019 року відповідачем було проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування Зайчишиним В.А. вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об`єкта будівництва «Будівництво по АДРЕСА_2».

Так, посадовими особами Департаменту, з метою проведення позапланової перевірки , за місцем реєстрації позивача, було надіслано повідомлення про проведення перевірки вих.. №10/10-29/1204/09/01 від 12.04.2019 (поштове відправлення «Укрпошта» від 24.11.2018 №244). У вказаному повідомленні зазначено дату проведення перевірки - 08.05.2019 об 10год. 00хв.

Під час виїзду на місце у визначену дату та час, а саме 08.05.2019 року за адресою: Київська область Бориспільский район, с. Гнідин, вул. Закарпатська, 15, позивач не допустив посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва для проведення перевірки та не надав необхідних для проведення перевірки документів, чим було порушено вимоги положення п. 1 ч. З ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Враховуючи зазначене, 08.05.2019 року посадовою особою Департаменту складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва.

З метою усунення виявлених порушень було видано Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , будівельних норм, стандартів і правил від 08.05.2018р. №С-0805/3 з вимогою усунути виявлені порушення, допустити посадових осіб Департаменту до 21.05.2019 на об`єкт будівництва для проведення перевірки та під час перевірки надати всі необхідні документи.

На виконання вимог приписів Порядку №553, акт та припис були направлені на адресу Позивача 10.05.2019р. цінним листом з описом вкладення, що підтверджується фіскальним чеком ПАТ «Укрпошта» №575. Із офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» вбачається, що дане поштове відправлення було отримано позивачем 14.05.2019р.

З огляду на зазначені вище обставини, твердження позивача про необізнаність про проведення перевірки та не отримання документів, суд вважає необґрунтованими та такими, що спростовані наявними в матеріалах справи документами.

Абзацом 1 п. 9 Порядку №533 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

В силу приписів п. 13 Порядку №533, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас, п. 14 Порядку№553 визначає, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний :

- допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

- виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Факт не допуску перевіряючих до проведення позапланової перевірки позивачем не заперечується.

Відповідно до того ж п.7 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до приписів п. 16-17, 21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до п. 21 Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Приписами ст. 41 Закону №3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню (п.1 Закону). Право безперешкодного доступу закріплено і в пп.1 п.11 Порядку №553.

Суд зазначає, що позивач при обґрунтуванні поданого адміністративного позову не навів жодних доказів для спростування доводів відповідача про недопуск посадових осіб Департаменту до проведення перевірки на об`єкті будівництва.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини, зокрема, щодо правомірності проведення перевірки та дотримання посадовою особою відповідача порядку її проведення, суд приходить до висновку, що відмова у допуску працівників органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва є порушенням містобудівного законодавства, за вчинення якого передбачена відповідальність.

Недопущення працівників органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт перевірки є причиною для винесення припису про усунення порушень законодавства.

Відповідно до п. 11 Порядку №533 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Так, оскільки позивачем було порушено приписи ст. 41 Закону України «Про Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, не допущено посадових осіб відповідача до проведення перевірки, відповідачем правомірно було винесено припис від 08.05.2019 №С-0805/3, яким зобов`язано усунути зазначені порушення законодавства, шляхом допущення посадових осіб Департаменту до проведення перевірки.

Суд наголошує, що матеріали справи містять докази надсилання всіх оскаржуваних позивачем рішень на адресу останнього.

Разом з тим, прибувши на об`єкта перевірки 08.05.2019 посадових осіб відповідача знову було не допущено до переведення перевірки.

Суд критично ставиться та не приймає до уваги такий письмовий доказ, як рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.07.2019 року, яким визнано протиправною та скасовано постанову №А-1903/4 від 19.09.2018 року, оскільки предметом розгляду даної справи є припис № С-0805/3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, складений на підставі акту недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва., в той час, як предметом розгляду справи у Дарницькому районному суді м. Києва були обставини та підстави винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме зазначення недостовірних відомостей в декларації про готовність до експлуатації об`єкта будівництва.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач, приймаючи оскаржуваний припис №С-0805/3 від 08.05.2019 року про недопущення посадових осіб на об`єкь будівництва, діяв в межах повноважень та на підставі норм, визначених чинним законодавством, а позивачем в свою чергу було допущено порушення норм Закону України «Про містобудівну діяльність», враховуючи що останнім не було допущено інспектора відповідача до проведення перевірки, яка була призначена на законним підставах.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.

Відповідно, враховуючи те, що у задоволенні позову слід відмовити, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.Г. Вєкуа