Справа № 640/10134/19
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2020-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2020 року м. Київ № 640/10134/19

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі судді Шевченко Н. М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Інвест Буд» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи Державна архітектурно-будівельна інспекція України, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прага» про визнання протиправним та скасування наказу,

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Інвест Буд» (надалі по тексту також - позивач, ТОВ «Гарант Інвест Буд») звернулось до суду з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі по тексту також - відповідач, Департамент), треті особи Державна архітектурно-будівельна інспекція України, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прага», в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ № 292 від 11.09.2017, виданий Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 " від 29.05.2017 № КВ 77 та реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 " від 09.06.2017 № КВ 88.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідач не вчинив жодних дій для належного встановлення факту порушення чинного законодавства України з боку позивача та не здійснив перевірку достовірності інформації, викладеної в листі Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА).

Представник відповідача проти позовних вимог заперечував, надав письмовий відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що на адресу Департаменту надійшло повідомлення від компетентного органу виконавчої влади, яким установлено факт самовільної зміни виду цільового використання землі та самовільне зайняття суміжної земельної ділянки. Отже, позивачем правомірно та обґрунтовано прийнято спірний наказ. Також зазначено, що позов подано з порушенням установленого законодавством строку звернення до суду.

Представник третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції України надав письмові пояснення, в яких зазначив, що повноваження відповідача щодо скасування реєстрації декларацій є дискреційними повноваженнями такого органу державної влади, тобто відносяться до його виключної компетенції, а тому суд не може перебирати його функції, отже у задоволенні позову слід відмовити.

Вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, суд зазначає наступне.

Департаментом з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 » від 29.05.2017 № КВ77.

Також Департаментом з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 09.06.2017 № КВ88.

На підставі листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.08.2017 № 0 останім проведено перевірку, за наслідком якої складено акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 07.08.2017 №17-0043-03.

У висновку вказаного акту зазначено про порушення: позивачем самовільно змінено вид цільового використання землі, самовільне зайняття суміжної земельної ділянки.

За наслідками перевірки Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано наказ від 11.09.2017 № 292 про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та готовність до експлуатації об`єкта, який належить до I-III категорії складності.

Зокрема, скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт "Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 " від 29.05.2017 № КВ 77, замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю "Гарант Інвест Буд"; скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 " від 09.06.2017 № КВ 88, замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю "Гарант Інвест Буд".

Щодо строку звернення до суду слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідач посилається на те, що спірний наказ отримано уповноваженою особою позивача 15.09.2017, на підтвердження чого доручено зворотне поштове повідомлення про вручення.

Разом з тим, суд вважає такий доказ є неприйнятним, оскільки поштове відправлення за вказаним зворотним повідомленням направлялось та вручено за адресою ДАБІ України та не стосується позивача.

Водночас, суд зауважує, що позивач вказує, що дізнався про прийняття спірного наказу із листа, що надійшов до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прага» 20.05.2019.

Суд бере до уваги такі посилання позивача, оскільки відповідачем взагалі не надано доказів про направлення відповідачем спірного наказу. Інших доказів на підтвердження посилань щодо порушення строку звернення до суду не надано.

Таким чином, доводи Департаменту про порушення строку звернення до суду не знайшли свого підтвердження.

Щодо суті позовних вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", а також "Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів", затвердженому наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №45 від 16.05.2011, будівництво - це не тільки нове будівництво, а і реконструкція, реставрація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

У свою чергу та відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, що діяла на момент подання декларації про початок виконання будівельних робіт, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Частина друга статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Згідно з підпунктом 5 пункту 3 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» передбачено, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі: виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з абзацами сьомим та восьмим пункту 22 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного наказу) у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

За приписами статті 376 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-ІV житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Під виявленням недостовірних даних у зареєстрованій декларації розуміється встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

При цьому такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом: об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Наявність інших недостовірних даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларації.

Таким чином, наслідки у вигляді скасування реєстрації декларації можуть застосовуватись уповноваженим органом виключно у разі повідомлення в цій декларації недостовірних даних, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Аналогічні підходи до застосування зазначених вище актів законодавства викладені, зокрема, Верховним Судом у постановах від 14.03.2018 у справі № 814/1914/16, 26.06.2018 у справі № 826/20445/16, від 18.10.2018 у справі № 695/3442/17.

Із декларації про початок виконання будівельних робіт убачається, що земельна ділянка не використовується на підставі п. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»: «Реконструкція об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою». Загальна площа будівлі відповідно до проектної документації 2500,39 кв.м. Загальна площа нежитлових приміщень об`єкта будівництва 646,31 кв.м.

Наказом ТОВ «Гарант Інвест Буд» від 02.06.2017 № 7/1-Б затверджено коригування робочого проекту з такими техніко-економічними показниками: загальна площа приміщень будинку - 5491,10 кв.м, поверховість - цокольний + 8.

Листом від 08.06.2017 вх.№ 073/09/01-0806/30 ТОВ «Гарант Інвест Буд» звернувся до відповідача з проханням внести зміни до декларації про початок виконання будівельних робіт від 29.05.2017 № КВ 77.

Декларацією про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 09.06.2017 № КВ88 затверджено з урахуванням змін.

Зі змісту положень ст. 41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 23.05.2011 за №553 (надалі також - Порядок № 533) убачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва. Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Скасовуючи декларації про початок будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації відповідач зазначав, що на підставі договору купівлі-продажу від 18.07.2016 № 537 земельна ділянка перебуває у власності ОСОБА_1 , цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (КВЦПЗ 02.01). Під час перевірки установлено, що на спірній земельній ділянці проводяться будівельні роботи по спорудженню багатоповерхової будівлі. В державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права 07.12.2016 зареєстровано право забудови земельної ділянки, строк дії договору права користування земельною ділянкою для забудови 1 рік 6 місяців. Правокористувач ТОВ «Гарант Інвест Буд» ().

Суд зазначає, що земельна ділянка під забудовою має цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Натомість, відповідачем не доведено належними доказами того, що об`єкт збудований на спірній земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, тобто, не доведено, що позивачем у декларації про початок виконання будівельних робіт зазначено недостовірні дані, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Таким чином, об`єкт містобудування не відповідає ознакам самочинного будівництва, а отже реєстрація декларації про початок будівельних робіт та введення об`єкта в експлуатацію не може бути скасована з таких підстав.

Обставини, на які посилається відповідач, можуть свідчити про порушення інших вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які в свою чергу не є підставою для скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт (після закінчення будівництва та здачі об`єкта в експлуатацію), а можуть вказувати на необхідність застосування відповідачем інших видів відповідальності, зокрема, ініціювання питання у встановленому законодавством порядку про знесення самочинно збудованого об`єкта.

Виходячи з цього, відсутні підстави для скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт та введення об`єкта в експлуатацію.

Вказана позиція узгоджується з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 23.01.2019 у справі № 826/17907/17.

Окрім цього, суд зауважує на наступному.

Відповідно до пункту 1 Порядку№ 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 зазначеного Порядку встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Так, відповідно до пункту 5 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Виходячи з системного аналізу наведених правових положень, суд дійшов до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельний контролю має бути дотриманий також у випадку, передбаченому частиною другою статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як вбачається з оскаржуваного наказу, він виданий не за результатами здійснення архітектурно-будівельного контролю, а лише на підставі листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.08.2017 № 0 та акта перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 07.08.2017 № 17-0043-03.

Суд звертає увагу, що інформація, отримана від інших органів влади по своїй суті не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування реєстрації декларацій.

Доказів проведення перевірки спірного об`єкта будівництва, зокрема у вигляді акта перевірки, відповідачем до суду не надано.

Отже і посилання відповідача у відзиві на те, що позивачем фактично здійснено будівництво нового об`єкта замість реконструкції судом не береться до уваги, оскільки такі обставини відповідачем не перевірялись та не досліджувались.

Слід також зазначити, що після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання та виключає можливість віднесення такого об`єкта до самочинного в силу його узаконення.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 02.10.2018 по справі №465/1461/16-а та від 19.01.2019 у справі № 916/1986/18.

Матеріалами справи підтверджується, а саме витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що інвесторами ЖК "Прага" оформлено право власності на 55 об`єктів нерухомого майна, зокрема, за ОСОБА_2 на квартири НОМЕР_1 зареєстровано право власності 29.06.2017; за ОСОБА_1 на квартири НОМЕР_4 зареєстровано право власності 27.06.2017; на квартири НОМЕР_2 право власності зареєстровано 29.06.2017; за Товариством з обмеженою відповідальністю "АЛЬТХАУС ХОЛД" на квартири НОМЕР_5 - право власності зареєстровано 26.06.2017; на квартири НОМЕР_3 право власності зареєстровано 27.06.2017, на квартири НОМЕР_6 право власності зареєстровано 29.06.2017.

Тобто, на момент спірних правовідносин, на спірний об`єкт - будинок за адресою АДРЕСА_1 у встановленому законодавством порядку зареєстровано право власності, що виключає можливість його віднесення до об`єктів самочинного будівництва і силу його узаконення.

Згідно з частинами 1-3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приписами частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, зважаючи на відсутність доказів правомірності дій відповідача та недотримання порядку винесення оскаржуваного наказу, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 77, 90, 139, 241 - 246, 255, 293, 296 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ № 292 від 11.09.2017, виданий Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 " від 29.05.2017 № КВ 77 та реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 " від 09.06.2017 № КВ 88.

3. Стягнути судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Інвест Буд» у розмірі 1 921,00 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 коп.).

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Інвест Буд» (04107, м. Київ, вул. Багговутівська, 34-а, ).

Відповідач: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-в, ).

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 КАС України та може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України із урахуванням п. 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.М. Шевченко