Справа № 520/2728/2020
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2020-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

25 червня 2020 р. № 520/2728/2020

Харківський окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді - Шляхової О.М.,

за участю секретаря судового засідання - Молчанової О.М.,

представника позивача - не з`явився,

представника відповідача - Гусаченко Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Державного підприємства "Красноградське лісове господарство" до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправною та скасування постанови і припису,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Державне підприємство "Красноградське лісове господарство", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати Постанову Управління Держпраці у Харківській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ХК7567/298/ЗНП/АВ/П/ТД-ФС від 13 лютого 2020 року на суму 1 464 130,00 грн., а також Припис про усунення виявлених порушень №ХК7567/298/ЗНП/АВ/П від 08.01.2020 року.

Обгрунтування позовних вимог мотивовані тим, що відповідачем протиправно винесено оскаржувані постанову та припис без встановлення всіх фактичних обставин справи, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено у справі підготовче засідання.

Ухвалою суду від 28.02.2020 у задоволені заяви щодо забезпечення позову шляхом зупинення дії постанови управління Держпраці у Харківській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ХК7567/299/ЗНП/АВ/П/ТД-ФС від 13.02.2020 до вирішення спору, що розглядається в суді відмовлено.

Через канцелярію суду 18.03.2020 надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач зазначив, що Управління Держпраці в Харківській області діяло на підставі та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, а оскаржувані рішення відповідають критеріям, які визначені частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Позивач, 31.03.2020 подав відповідь на відзив в якому зазначено, що не недійсність цивільно-правових договорів не встановлена жодним законом та відсутнє судове рішення, яке б набрало законної сили, щодо визнання таких правочинів недійсними/фіктивними/удаваними, підстав сумніватися у дійсності відповідних цивільно-правових договорів - немає.

Відповідно до умов цивільно-правових договорів виконані роботи оплачуються Замовником. За виконану роботу Замовник встановлює винагороду в розмірі, визначеному договором, за обумовлену Сторонами кількість послуг на підставі акта прийому-передачі. Кожен із цих договорів та додаткових угод передбачав конкретний розмір одиниці виконаної виконавцем роботи, акти на прийняття робіт були підписані з кожним із цих виконавців та проведено з ними оплату належним чином. Водночас, згідно з умовами відповідних цивільно-правових договорів, останні не носять характеру трудового в розумінні КЗпП України.

Через канцелярію суду 03.04.2020 року відповідач надав заперечення в якому зазначено, що визначальною ознакою цивільно-правового договору є кінцевий результат, котрий повинен виражатись в конкретних фізичних величинах. Так надані позивачем в ході інспекційного відвідування договори не містять конкретних обсягів роботи та не зазначено кінцевий результат. В силу того, що діюче законодавство забороняє вчиняти дії, спрямовані на приховування трудових відносин, посилання суб`єкта господарювання на укладення з працівниками цивільно-правових угод саме по собі не може звільняти від відповідальності за допущення до роботи працівників без оформлення трудових відносин, якщо вказані угоди спрямовані на приховування фактично існуючих трудових відносин між найманими працівниками та позивачем

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2020 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті

У судове засіданні 25.06.2020р. представник позивача не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, проте до канцелярії суду була надана заява про розгляд справи без участі позивача, у зв`язку з неможливістю останнього з`явитись в судове засідання.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог, просив суд відмовити в їх задоволенні з підстав, викладених у відзиві на позов.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, Державне підприємство "Красноградське лісове господарство" зареєстровано як юридична особа 31.03.1992, вид діяльності за КВЕД-2010 Лісовництво та інша діяльність у лісовому господарстві, керівник ОСОБА_1 , що підтверджується довідкою з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України .

До Управління Держпраці у Харківської області надійшла інформація від Головного управління ДПС у Харківській області ( лист №5437/9/20-40-33-05-12 від 14.11.2019 року), яким повідомило, що при наявності штатних працівників на підприємстві, основний вид діяльності яких є лісництво та інша діяльність у лісовому господарстві, укладаються договори цивільно-правового характеру систематично, середні нарахування по договорам цивільно-правового характеру менше ніж середня заробітна плата по підприємствах за місяць, фонд заробітної плати значно перевищує суми винагороди за договорами цивільно-правового характеру та мається динаміка збільшення використання праці за договорами цивільно-правового характеру.

Враховуючи вищевикладені обставини, уповноваженою особою територіального органу Держпраці було прийнято рішення про доцільність призначення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування у відношенні позивача, яке було оформлене наказом від 28.11.2019 року №2181

На підставі наказу на проведення інспекційного відвідування ДП "Касноградське лісове господарство" від 28.11.2019 №2181, направлення від 28.11.2019 № 02.03-03/3538 на проведення заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю (інспекційного відвідування).

Посадовими особами відповідача з 04.12.2019 по 08.01.2020 проведено інспекційне відвідування Державного підприємства "Красноградське лісове господарство".

За наслідками інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю №ХК7567/298/ЗНП/АВ від 08.01.2020, яким встановлено порушення ч. 3 ст. 24 Кодексу законів про працю України (далі -КЗпП), а саме: 31 працівника було допущено до роботи без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме: 1. ОСОБА_2 2. ОСОБА_3 , 3. ОСОБА_4 , 4. ОСОБА_5 , 5. ОСОБА_6 , 6. ОСОБА_7 , 7. ОСОБА_8 , 8. ОСОБА_9 , 9. ОСОБА_10 , 10. ОСОБА_11 , 11. ОСОБА_12 , 12. ОСОБА_13 , 13 ОСОБА_14 , 14. ОСОБА_15 , 15. ОСОБА_16 , 16. ОСОБА_17 , 17. ОСОБА_18 , 18. ОСОБА_19 , 19. ОСОБА_20 , 20. ОСОБА_21 , 21. ОСОБА_22 , 22. ОСОБА_23 , 23. ОСОБА_24 , 24. ОСОБА_25 , 25. ОСОБА_26 , 26. ОСОБА_27 , 27. ОСОБА_28 , 28. ОСОБА_29 , 29. ОСОБА_30 , 30. ОСОБА_31 , 31. ОСОБА_32 .

Так, проаналізувавши документи надані під час проведення інспекційного відвідування суб`єктом господарювання встановлено, що: вищезазначені особи працюють за посадами відповідно до класифікатору професій ДК 003:2010 з систематичним виконанням робіт, що свідчить про ознаки трудових відносин.

Вищезазначені особи при виконанні робіт діють не на власний ризик, робота виконується відповідно до вказівок і під контролем інших сторін;

- робота виконується на робочому місті, в межах режиму роботи об`єкта відвідування;

- праця за цими договорами про надання послуг не є юридично самостійною;

- вище перелічені особи, що отримують грошові кошти за цивільно-правовими договорами. Проте, документального підтвердження фактичної сплати та фактичного отримання визначеної договором винагороди за цими актами, адміністрацією підприємства не надано.

Оскільки, наприклад, послуга охоронника це діяльність, відповідно до «Ліцензійних умов провадження охоронної діяльності», затверджених Постановою КМУ від 18.11.2015 року № 960, охоронна діяльність провадиться лише персоналом, який відповідає вимогам, що встановлені пунктами 15 і 17 цих Ліцензійних умов. Так, охоронники, охоронці повинні входити до штату суб`єкта охоронної діяльності та залежно від об`єкта, що охороняється, відповідати кваліфікаційним вимогам, визначеним наказом Мінпраці від 29.12.2004 року № 336 «Про затвердження Випуску 1 «Професії працівників, що є загальними для всіх видів економічної діяльності». Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників». Рівень відповідальності кваліфікаційним вимогам документально підтверджується згідно із законодавством. Персоналом охорони можуть бути дієздатні громадяни України, які досягли 18-річного віку, пройшли відповідне навчання або професійну підготовку, уклали трудовий договір із суб`єктом охоронної діяльності (входить до штату суб`єкта охоронної діяльності)

Вищезазначені обставини притаманні трудовим взаємовідносинам.

Відповідно до положень частини 2 ст. 2 КЗпП працівники реалізують право на працю шляхом укладання трудового договору про роботу на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою.

Згідно з ч.1 ст. 3 КЗпП, законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої незалежності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

- в зазначених цивільно-правових договорах предметом договору не значиться об`єм робіт у кількісних та якісних показниках, тобто у фізичних величинах (метри квадратні, метри кубічні, штуки, тони, кілограми і т.д.), тобто предметом договору є виконання робіт за видом робіт (професією);

- виходячи з поданої товариством звітності виконавцям робіт за зазначеними цивільно-правовими договорами виплачували винагороду щомісячно, а не у залежності від % виконання об`єму роботи визначеного договором, а оплачували сам процес роботи за професією;

- згідно п.1.1 договору роботи виконавці виконували за завданням замовника, тобто мало місце нормування праці при виконанні робіт, тоді як загальний об`єм робіт та терміни їх виконання мали бути предметом цивільно-правового договору.

Виходячи із викладеного, щодо семи працівників - виконавців робіт за цивільно-правовими договорами, фактично мали місце не належно оформлені товариством трудові відносини, фактично наявні ознаки трудових договорів (трудових відносин), передбачені статями 2, 21, 22, 24, 94, 96, 97, 142 Кодексу законів про працю України.

В порушення вимог ч.3 ст. 24 КЗпП України трудові договори (оформлені наказом роботодавця) із вище переліченими громадянами не укладалися, повідомлення про прийнятих працівників територіальному органу ДФС не надсилалось.

На підставі акту №ХК7567/298/ЗНП/АВ від 08.01.2020 інспектором праці винесено 08.01.2020 припис №ХК7567/298/ЗНП/П про усунення виявлених порушень.

На виконання припису №ХК7567/298/ЗНП/П від 08.01.2020 року про усунення виявлених порушень 23.01.2020 року ДП «Красноградське лісове господарство» було винесено наказ №14 про проведення службового розслідування щодо неналежного відображення в бухгалтерському обліку взаєморозрахунків з контрагентами, з метою виявлення причин неналежного складання документів бухгалтерського обліку за розрахунками з контрагентами в ході проведення інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) Головного управління Держпраці у Харківській області 08.01.2020 щодо додержання вимог законодавства про працю на Державному підприємстві «Красноградське лісове господарство». Так на ім`я директора ДП «Красноградське лісове господарство» головним бухгалтером підприємства було подано письмове пояснення щодо встановлених порушень та зазначено, що при виплаті коштів за ЦПД використано автоматичні зразки відомостей, які наявні у поточній версії програми 1С, якою користується бухгалтерія. А також зазначила, що інших зразків на виплату у програмі 1С на даний час не існує.

19.02.2020 року було складено Акт службового розслідування на підставі вказаного акту було винесено наказ №31 від 19.02.2020 року в якому зазначило, що комісія прийшла до висновку, що бухгалтерією підприємства було використано автоматично сформовані відомості розрахунків за виплатами для відображення у бухгалтерському обліку взаєморозрахунків з фізичними особами виконавцями роботи за цивільно-правовими договорами. На підставі викладеного та з метою недопущення в подальшому порушень законодавства України, що пов`язані з виконанням трудових функцій працівників підприємства, керуючись актом службового розслідування від 19.02.2020 року.

Управлінням Держпраці у Харківській області повідомлено ДП "Красноградське лісове господарство" 20.01.2020 про отримання уповноваженою посадовою особою матеріалів інспекційного відвідування. Під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

Також, керуючись ст.. 259 КЗпП України, ст. 53 Закону України «Про зайнятість населення», частиною 3 ст 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», пункт том 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою КМУ від 17.07.2013 року №509, та на підставі абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України заступником начальника Головного управління Держпраці у Харківській області винесена постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ХК7567/298/ЗНП/АВ/П/ТД-ФС від 13.02.2020 у розмірі 1 464 130 000,00 грн.

Позивач, не погоджуючись з приписом про усунення виявлених порушень та постановою про накладення штрафу, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

За приписами підпункту 9 пункту 4 Положення, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування.

Підпунктом 54 пункту 4 Положення передбачено, що Державна служба України з питань праці має право накладати у випадках, передбачених законом, штрафи за порушення законодавства, невиконання розпоряджень посадових осіб Держпраці.

Державна служба України з питань праці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення).

В даному випадку Управління Держпраці у Тернопільській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці.

Процедуру проведення Управліннями Держпраці перевірки стану додержання законодавства про працю, визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон №877-V).

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом (ст.3 Закону №877-V).

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019р. №823 "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю", затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок №823), який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених, зокрема, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до п. 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Відповідно до п. 19 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) (далі - акт), і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення.

Згідно з п. 20 Порядку № 823 акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Відповідно до п. 21 Порядку № 823 якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дня, що настає за днем підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

У відповідності до п. 23 Порядку № 823 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Згідно з п. 27 Порядку № 823 у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

У разі виконання припису в установлений у ньому строк, заходи до притягнення об`єкта відвідування до відповідальності не вживаються (п. 28 Порядку № 823).

Вирішуючи питання щодо наявності порушення трудового законодавства збоку позивача, суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Статтею 4 КЗпП України визначено, що законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

За змістом ст. 21 КЗпП України трудовий договір є угодою між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Працівник має право реалізувати свої здібності до продуктивної і творчої праці шляхом укладення трудового договору на одному або одночасно на декількох підприємствах, в установах, організаціях, якщо інше не передбачене законодавством, колективним договором або угодою сторін.

З аналізу чинного законодавства вбачається, що трудовий договір - це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов`язаний виконувати роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва.

Взаємовідносини фізичної особи і роботодавця можуть виникати як на підставі трудового, так і на підставі цивільно-правового договору. При цьому сторони цивільно-правової угоди укладають договір в письмовій формі згідно з вимогами ст. 208 Цивільного кодексу України.

Загальне визначення цивільно-правового договору наведено у ст. 626 Цивільного кодексу України. Так, вказаною нормою встановлено, що договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Положеннями ч. 1, 2 ст. 837 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

У відповідності до ч. 1 ст. 839 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Такі угоди застосовуються для виконання конкретної роботи, що спрямована на одержання результатів праці, і у разі досягнення зазначеної мети вважаються виконаними і дія їх припиняється.

Основною ознакою, що відрізняє цивільні відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату.

При цьому, виконавець, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, хоча і може бути з ними ознайомлений, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик, працівник не зараховується до штату установи (організації), не вноситься запис до трудової книжки та не видається розпорядчий документ про прийом його на роботу на певну посаду.

Як випливає із матеріалів справи, позивачем було укладено цивільно-правові договори про надання послуг:

- з 02.01.2019 по 31.01.2019 з ОСОБА_2 укладено договір № 2 на виконання робіт з підготовки дров та підтримування належної температури системи опалення контори лісгоспу в робочі та вихідні дні, та прибирання території двору від снігу ( договір № 8 з 01.02.2019 по 28.02.2019 );

- з 13.06.2019 по 31.07.2019 з ОСОБА_3 укладено договір № 87 на виконання робіт з охорони території лісництва (договори № 112 від 01.07.2019, №157 від 02.09.2019);

- з 13.06.2019 по 31.07.2019 з ОСОБА_4 укладено догові № 88 на виконання робіт з охорони території лісництва (договори № 113 від 01.07.2019, №158 від 02.09.2019);

- з 05.08.2019 по 30.09.2019 з ОСОБА_6 укладено договір № 129 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №142 від 02.09.2019 );

- з 19.08.2019 по 30.09.2019 з ОСОБА_5 укладено договір № 131 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №144 від 02.09.2019 );

- з 15.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_7 укладено договір № 101 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №123 від 01.08.2019, №151 від 02.09.2019 );

- з 24.05.2019 по 31.05.2019 з ОСОБА_33 укладено договір № 77 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №99 від 03.06.2019 );

- з 11.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_9 укладено договір № 102 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №124 від 01.08.2019, №149 від 02.09.2019 );

- з 11.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_34 укладено договір № 103 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №125 від 01.08.2019, №143 від 02.09.2019 );

- з 11.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_11 укладено договір № 104 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж( договір №126 від 01.08.2019, №150 від 02.09.2019);

- з 15.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_12 укладено договір № 105 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №122 від 01.08.2019, №148 від 02.09.2019 );

- з 05.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_13 укладено договір № 106 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж;

- з 15.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_14 укладено договір № 107 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №128 від 01.08.2019, №145 від 02.09.2019 );

- з 03.07.2019 по 31.08.2019 з ОСОБА_15 укладено договір № 108 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №139 від 01.08.2019);

- з 03.07.2019 по 29.08.2019 з ОСОБА_35 укладено договір № 100 на виконання робіт з перевірки цілісності об`єктів, що охороняється на території двору контори лісгоспу (замків, інших запірних пристроїв, наявність пломб, протипожежного інвентарю, телефонів, освітлення) та збереження майна за адресою: АДРЕСА_1 ( договір №138 від 03.09.2019, №169 від 02.11.2019 );

- з 01.08.2019 по 30.09.2019 з ОСОБА_17 укладено договір № 130 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір № 147 від 02.09.2019);

- з 01.08.2019 по 30.09.2019 з ОСОБА_18 укладено договір № 132 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №146 від 02.09.2019);

- з 16.09.2019 по 30.09.2019 з ОСОБА_19 укладено договір № 103 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №160 від 02.09.2019);

- з 20.08.2019 по 30.09.2019 з ОСОБА_20 укладено договір № 127 на виконання робіт з спостереження за лісовими масивами з метою спостереження лісопорушень, лісових пожеж та своєчасного надання інформації державній лісовій охороні у разі виявлення лісопорушень та виникнення лісових пожеж ( договір №141 від 02.09.2019, №161 від 01.10.2019);

- з 03.10.2019 по 30.11.2019 з ОСОБА_21 укладено договір № 159 на виконання робіт з перевірки цілісності об`єктів, що охороняється на території двору контори лісгоспу (замків, інших запірних пристроїв, наявність пломб, протипожежного інвентарю, телефонів, освітлення) та збереження майна за адресою: АДРЕСА_2 (договір №174 від 01.11.2019);

- з 01.10.2019 по 30.11.2019 з ОСОБА_22 укладено договір № 166 на виконання робіт з перевірки цілісності об`єктів, що охороняється на території двору контори лісгоспу (замків, інших запірних пристроїв, наявність пломб, протипожежного інвентарю, телефонів, освітлення) та збереження майна за адресою: АДРЕСА_2 (договір №175 від 01.11.2019);

- з 01.10.2019 по 30.11.2019 з ОСОБА_23 укладено договір № 167 на виконання робіт з перевірки цілісності об`єктів, що охороняється на території двору контори лісгоспу (замків, інших запірних пристроїв, наявність пломб, протипожежного інвентарю, телефонів, освітлення) та збереження майна за адресою: АДРЕСА_2 (договір №171 від 01.11.2019)

- з 01.11.2019 по 29.11.2019 з ОСОБА_25 укладено договір № 176 на виконання робіт з перевірки цілісності об`єктів, що охороняється на території двору контори лісгоспу (замків, інших запірних пристроїв, наявність пломб, протипожежного інвентарю, телефонів, освітлення) та збереження майна за адресою: АДРЕСА_3 ;

- з 01.10.2019 по 30.11.2019 з ОСОБА_24 укладено договір № 170 на виконання робіт з прибирання службових приміщень, прибирання території та забезпечення безперебійної роботи котлоагрегату в опалювальний період адресою: АДРЕСА_4 ;

- з 01.11.2019 по 29.11.2019 з ОСОБА_26 укладено договір № 177 на виконання робіт з перевірки цілісності об`єктів, що охороняється на території двору контори лісгоспу (замків, інших запірних пристроїв, наявність пломб, протипожежного інвентарю, телефонів, освітлення) та збереження майна за адресою: АДРЕСА_3 ;

- з 01.04.2019 по 30.04.2019 з ОСОБА_27 укладено договір № 47 на виконання робіт з рубання сокирою горбиля на дрова, перевезення до дровника та складання в штабелі, підмітання території двору і тротуару біля контори лісгоспу (договір №96 від 03.06.2019);

- з 03.06.2019 по 31.07.2019 з ОСОБА_28 укладено договір № 110 на виконання робіт з рубання сокирою горбиля на дрова, перевезення до дровника та складання в штабелі, підмітання території двору і тротуару біля контори лісгоспу;

- з 02.05.2019 по 31.05.2019 з ОСОБА_29 укладено договір № 170 на виконання робіт з прибирання службових приміщень, прибирання території та догляд за клумбами за адресою: АДРЕСА_2 (договір №91 від03.06.2019, №137 від 01.08.2019;

- з 23.04.2019 по 31.05.2019 з ОСОБА_30 укладено договір № 74 на виконання робіт з прибирання службових приміщень, викопка та просіювання жолудя, черенкування та догляд в росаднику і шкілці (договір №89 від 01.06.2019, №111 від 01.07.2019;

- з 02.09.2019 по 31.10.2019 з ОСОБА_31 укладено договір № 156 на виконання робіт з прибирання службових приміщень, збір сміття та інше (договір №178ід 01.11.2019);

- з 13.02.2019 по 29.03.2019 з ОСОБА_32 укладено договір № 170 на виконання робіт з прибирання службових приміщень, прибирання території та догляд за клумбами за адресою: АДРЕСА_2 (договір №49 від 01.04.2019, №115 від 01.07.2019, №157 від 02.09.2019, №164 від 01.10.2019, № 173 від 01.11.2019).

За умовами договорів фізичні особи - виконавці зобов`язувались виконати на користь замовника певні роботи, обумовлені договором за визначену винагороду. При цьому виконавець надавав послуги на свій ризик.

Конкретні роботи визначено у відповідному пункті кожного договору та зазначено, що виконавець виконує роботу на свій ризик, самостійно організовує виконання роботи, не підлягає під дію правил внутрішнього трудового розпорядку, не має права на одержання допомоги із соціального страхування, не сплачує страхові внески на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням (п. 1.2 Договорів та п.1.1. додаткових угод до Договорів).

Так, відповідно до п. 2.2., 2.3 розділу 2 договорів "Розмір і порядок оплати" за виконану роботу Замовник сплачує Виконавцеві винагороду, згідно акту виконаних робіт та виплата винагороди Виконавцеві Замовником здійснюється не пізніше 10 банківських днів після підписання акта приймання виконаних робіт".

Розрахунок вартості виконаних виконавцем робіт здійснюється виходячи із вартості виконаної роботи (п. 3 Додаткових угод до Договорів). Відповідно до п.3.1 розділу 3 договорів "Відповідальність сторін" у випадку порушення Договору Сторона несе відповідальність, визначену цим Договором та (або) чинним законодавством України.

Відповідно до п.6.2 розділу 6 договорів "Дія договору" строк цього договору починає свій перебіг у момент, визначений у п.6.1 цього договору (договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту підписання Сторонами і його скріплення печаткою Замовника) та закінчується до повного виконання зобов`язань.

В силу приписів ч. 2 ст. 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Відтак, суд зазначає, що цивільно-правові угоди, які укладені між позивачем та вказаними фізичними особами не містять ознак трудових договорів, зокрема: обов`язку виконавців бути присутнім на підприємстві у визначені робочі години, обов`язку дотримуватися правил внутрішнього трудового розпорядку; обов`язку підприємства забезпечувати виконавців матеріально-технічною базою; регламентації процесу праці, часу та тривалості робочого часу.

Між виконавцями та позивачем регулярно підписувалися акти прийняття-передачі виконаних робіт за цивільно-правовими угодами.

Суд прийшов до вмотивованого висновку, що відповідачем не враховано того, що умови цивільних договорів чітко встановлюють, що виконавець виконує роботи на свій ризик, самостійно організовує виконання робіт, не підлягає під дію правил внутрішнього трудового розпорядку товариства, не має права на одержання допомоги із соціального страхування, не сплачує страхові внески на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідач не надав жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що зазначені договори, є трудовими договорами, а твердження представника відповідача щодо не надання позивачем інспектору додаткових угод під час проведення інспекційного відвідування не знайшло підтвердження в судовому засіданні.

Крім того, чинним законодавством не передбачено обмежень на укладання цивільно-правових договорів у разі якщо відповідні послуги стосуються основної діяльності суб`єкта господарювання.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 24.10.2019 року у справі №160/8664/18.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до вимог ст.204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Таким чином у разі не спростування презумпції правомірності договору усі права набуті сторонами правочину за ним, повинні безпосередньо здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.

Згідно із ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Доказів наявності у цивільно-правових договорів ознак нікчемності правочинів відповідачем суду не надано, як і не надано доказів визнання судом даних договорів не дійсним.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що твердження відповідача про порушення позивачем вимог ч. 1 ст. 21, ч. 1,3 ст. 24 Кодексу законів про працю України є помилковими, а тому прийняті на підставі цих висновків припис про усунення виявлених порушень та постанова про накладення штрафу уповноваженими особами на позивача у розмірі ,00 грн. є необґрунтованими та такими, що прийняті без врахування всіх істотних обставин.

В силу вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Згідно ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За вказаних обставин, не виходячи з меж заявлених позовних вимог та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Державного підприємства "Красноградське лісове господарство" до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправною та скасування постанови і припису - задовільнити.

Визнати протиправними та скасувати Постанову Управління Держпраці у Харківській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ХК7567/298/ЗНП/АВ/П/ТД-ФС від 13 лютого 2020 року на суму 1 464 130,00 грн., а також Припис про усунення виявлених порушень №ХК7567/298/ЗНП/АВ/П від 08.01.2020 року

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Строк апеляційного оскарження рішення продовжується на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 08 липня 2020 року.

Суддя О.М. Шляхова