Справа № 935/1635/19
Суддя: Пасічний Т. З.
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1635/19
Провадження № 2-а/935/2/20
РІШЕННЯ

Іменем України

07 липня 2020 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Пасічного Т.З.,

при секретарі Сьомак Л.І.

за участю представника позивача Кушніренка А.В.

представника відповідача Костюченка О.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Коростишів адміністративний позов ОСОБА_1 до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради про скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати постанову від 07 серпня 2019 року, винесеної начальником відділу з питань державного-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради Костюченком О.Л. № 01/07-11/127/19 про вчинення правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100350 грн. 00 коп., постанову № 01/07-11/126/19 про вчинення правопорушення, передбаченого п.5 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 80280 грн.00 коп.; постанову №0 1/07-11/125/19 про вчинення правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 742590 грн.00 коп.; постанову № 01/07-11/124/19 про вчинення правопорушення, передбаченого абз. 2 п.3 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 742590 грн. 00 коп., винесених щодо нього. Вважає вказані постанови незаконними, такими, що винесені з порушенням вимог чинного законодавства. Зокрема, з тих підстав, що протоколи про порушення у сфері містобудівної діяльності складені 19 червня 2019 року, а в подальшому повинні були бути передані до відповідного органу, уповноваженого розглядати такі справи до 21 червня включно. А сама справа повинна була розглянута до 06.07.2019 р. Хоча, у самих протоколах уповноваженою особою вказано, що розгляд справи відбудеться 16.07.2019 р. Фактично ж, справа була розглянута 07 серпня 2019 року, тобто з пропущенням строків, що позбавляє відповідача права накладати стягнення. Ще одним порушенням є відсутність належного підтвердження повідомлення позивача про розгляд справи, хоча особа, яка притягується до відповідальності повинна бути належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи. Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Вказані документи не надані відповідачем на підтвердження належного повідомлення особи про розгляд справи у порядку і строки, встановлені законом. Порядок не врегульовує саме форму повідомлення про виклик, КУпАП чітко вказує на те, що це повинна бути саме повістка, що матеріалами справи не підтверджується. Крім того, жоден з документів, що містяться у матеріалах справи, у тому числі акт перевірки, протоколи, оскаржувані постанови не містять підтверджень того, що позивачу були роз`яснені його права та обов`язки у порядку, встановленому п.14 Порядку. Враховуючи викладене позивач просить скасувати вказані постанови у справах про адміністративне правопорушення від 07.08.2019р.

В ході розгляду справи представник позивача підтримав заявлені вимоги, обґрунтувавши їх викладеними в позовній заяві доводами.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, з підстав, викладених у запереченнях на позов, в задоволенні позову просить відмовити за безпідставністю.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані по справі докази, вважає, що позов підлягає до задоволення.

Так, судом встановлено, що відділом з питань державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міськради складено постанову від 07 серпня 2019 року, винесеної начальником відділу з питань державного-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради Костюченком О.Л. №01/07-11/127/19 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100350 грн.00 коп., постанову №01/07-11/126/19 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого п.5 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 80280 грн.00 коп.; постанову №01/07-11/125/19 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» ст.2 та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 742 590 грн.00 коп.; постанову №01/07-11/124/19 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого абз. 2 п.3 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 742 590 грн. 00 коп.

Підставою звернення до суду із даним позовом стали посилання позивача на те, що він вважає постанови такими, що винесені протиправно, із порушенням діючого законодавства України, а тому підлягають скасуванню в судовому порядку, а справи про вчинення адміністративних правопорушення закриттю.

В своїх письмових поясненнях позивач додатково вказав, що відповідачем під час розгляду справи про порушення у сфері містобудування порушено строки розгляду справи. Так, відповідно до п. 16 Порядку справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За змістом п. 15 Порядку Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Як вбачається з матеріалів справи протоколи про порушення у сфері містобудівної діяльності складені 19 червня 2019 року. На виконання вищевказаних норм ці протоколи повинні були бути передані до відповідного органу, у повноваженого розглядати такі справи до 21 червня включно, а справа повинна бути розглянута до 06.07.2019 р. Хоча, у самих протоколах уповноваженою особою вказано, що розгляд справи відбудеться 16.07.2019 р., що уже є порушенням закону. Фактично справа розглянута 07 серпня 2019 року, що перевищує строки розгляду справ та позбавляє відповідача права накладати стягнення.

Ще одним порушенням, що є підставою для скасування оскаржуваних постанов є відсутність належного підтвердження повідомлення позивача про розгляд справи. Як Порядок, так і КУпАП містить вказівки на те, що особа, яка притягується до відповідальності повинна бути належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи. Сам Порядок, а саме абз. 4 п. 3 містить норму, за якою належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Вказані документи не надані відповідачем на підтвердження належного повідомлення особи про розгляд справи у порядку і строки, встановлені законом. Відповідно до частини першої ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Так, як Порядок не врегульовує саме форму повідомлення про виклик, КУпАП чітко вказує на те, що це повинна бути саме повістка, що матеріалами справи не підтверджується. Жоден з документів, що містяться у матеріалах справи, у тому числі акт перевірки, протоколи, оскаржувані постанови не містять підтверджень того, що Позивачу були роз`яснені його права та обов`язки у порядку, встановленому п.14 Порядку.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності врегульовано Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 р. №3038-VI, «Про основи містобудування» від 16 листопада 1992 № 2780-XII, Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011р. №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» та ін.

Відповідно до п.2, 3 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп.2, 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Застосування частини 3 ст. 7 КУпАП, застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 217 КУпАП, посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов`язків.

Частиною 1 ст. 246 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96- 1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188- 42).

Приписи ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначають державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Статтями 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст. 244-6 КУпАП до компетенції відповідача віднесено розгляд справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Рекомендаціями Комітету Ради Європи № Я(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Ради Європи 11.03.1980 року на 316-й нараді, визначено, що під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин.

Таким чином, прийняття рішення щодо накладення адміністративного стягнення за порушення у сфері містобудівної діяльності відноситься до дискреційних повноважень відповідача по справі.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення. Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу, у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно до вимог ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Статтею 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до п.13, п.14, п.17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невідємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, розяснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обовязки, передбачені Законом та цим Порядком.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Пунктом 21 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244, визначено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана зясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний субєкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи, що дана відповідальність є видом адміністративної відповідальності суб`єктів, визначених Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», тому орган, який уповноважений притягати до такої відповідальності і накладати стягнення (які є по суті адміністративним стягненням), має керуватись вимогами Закону «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», а також загальними нормами і принципами притягнення до адміністративної відповідальності, встановленими Конституцією України і Кодексом України про адміністративні правопорушення, а в частині визначення наявності події та складу правопорушення - виходити виключно з об`єктивної сторони та об`єкту, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтями 277-2, 279, 249 КУпАП встановлено обов`язковість завчасного (за три дні) повідомлення про розгляд справи з зазначенням дати і місця розгляду справи; відкритий розгляд справи про адміністративне правопорушення; визначено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення з наданням особі, що притягається до відповідальності бути присутньою при розгляді, надавати пояснення, подавати докази.

Так, судом встановлено, що жодного доказу на підтвердження зовнішнього вигляду об`єкта містобудування як закінченого будівництвом обєкту, тобто наявність зовнішньої реклами, розпорядку, тобто експлуатацію приміщення, суду не надано та не підтверджено належними доказами факту експлуатації обєкту містобудування.

Статтею 5 КАС України, передбачено право особи на звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом, якщо вона вважає, що рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч.2 ст.5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З наведеного випливає, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення.

Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Виходячи з визначеного основним законом і КУпАП принципу презумпції невинуватості і покладеного на орган, що розглядає справу про притягнення до відповідальності, обов`язку довести наявність події і складу правопорушення - то у даному випадку саме відповідач - при складенні протоколу про правопорушення повинен був зібрати докази з метою фіксації і підтвердження правопорушення та його вчинення саме вказаною особою, надати даному правопорушенню належну кваліфікацію та забезпечити права особи, що притягається до відповідальності, а не перекладати на вказану особу тягар доказування невинуватості.

Судом встановлено, що акт перевірки № 17, протоколи про порушення у сфері містобудівної діяльності, припис № 07-11/39, та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 07-13/24, № 07-13/25 та № 07-13/26 складено у відсутності позивача. На підтвердження цього свідчить факт відсутності підписів позивача у вказаних документах. Дату вручення позивачу вказаних документів, представник відповідача не вказав.

Як передбачено у п.п. 17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За правилами п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

Відповідно до п.п. а та b ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права, як бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього , мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

Згідно принципу автономного тлумачення та установленої практики ЄСПЛ поняття «кримінальне обвинувачення» має для суду автономний зміст і не залежить від його розуміння законодавства держав - учасниць Конвенції і може означати «звинувачення у вчиненні правопорушення».

Права особи на захист є однією із основних засад судочинства (ст. 129 Конституції України).

За ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності регулюється Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Законом України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

З постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності вбачається, що їх складено у відсутність позивача, пояснення з приводу зазначених обставин не відібрано, процесуальні права не роз`яснено.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 в період з 05.08.2019р. року по 15.08.2019р. перебував за межами країни .

Як вбачається з наданих доказів, з відомостей, зазначених у протоколах та у постановах, а також з наданих позивачем суду доказів, відповідач не виконав наведені вище вимоги закону.

Враховуючи викладене, а також те, що при розгляді справи відповідачем порушено порядок розгляду справи про адміністративні правопорушення, не роз`яснено позивачу його прав, не належним чином повідомлено про розгляд справи, таким чином не повно, не об`єктивно та не всебічно з`ясовано усі обставини справи, що мають істотний вплив на правильність прийнятого рішення, суд вважає, що постанови №01/07-11/127/19 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанову №01/07-11/126/19 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого п.5 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», постанову №01/07-11/125/19 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», постанову №01/07-11/124/19 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого абз. 2 п.3 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» з накладенням штрафів винесена без урахуванням усіх обставин справи, а тому є протиправною та підлягає скасуванню.

Ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів.

Відповідно до частини 1, 2 стаття 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ст.245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 16, 19 Конституції України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», ст.ст. 2, 3, 5, 8, 12, 19-20, 22, 72-77, 118, 241-246, 286, 293 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 01/07-11/124/19 від 07.08.2019 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання АДРЕСА_1 до відповідальності, передбаченої п.6 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 100350 грн.00 коп.

Визнати протиправною та скасувати постанову постанову №01/07-11/126/19 від 07.08.2019 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання АДРЕСА_1 до відповідальності, передбаченої п.5 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 80280 грн.00 коп.

Визнати протиправною та скасувати постанову №01/07-11/125/19 від 07.08.2019 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання АДРЕСА_1 до відповідальності, передбаченої абз.3 п.4 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 742 590 грн.00 коп.

Визнати протиправною та скасувати постанову №01/07-11/124/19 від 07.08.2019 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання АДРЕСА_1 до відповідальності, передбаченої абз. 2 п.3 ч.2 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 742 590 грн. 00 коп.

Відповідно до ст.286 КАС України апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 08.07.2020 року.

Суддя Т.З.Пасічний