Справа № 380/4248/20
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №№380/4248/20
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду

02 липня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Грень Н.М.,

за участі:

секретар судового засідання Редкевич О.Р.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Львові клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :
02.06.2020 на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , в якій позивач просить суд:

- поновити термін для звернення до суду у з питання скасування результатів та даних внесених до Скороченої оцінної карти військовослужбовця, оцінної характеристики військовослужбовця у зв`язку із карантинними заходами введеними КМ України з 12.03.2020;

- визнати протиправними дії в/ч НОМЕР_1 щодо внесення до службової характеристики непідтверджених, недостовірних відомостей, а саме: не завжди дисциплінований військовослужбовець, не працює над вдосконаленням своїх теоретичних знань та практичних навичок, не реагує адекватно на зауваження старших;

- визнати протиправними дії в/ч НОМЕР_1 щодо внесення до Скороченої оцінної карти військовослужбовця, оцінної характеристики військовослужбовця даних, які не підтверджені належними та допустимими доказами.

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 надати нову службову характеристику, та скласти нову Скорочену оцінну карту військовослужбовця, яка б ґрунтувалася на об`єктивних показниках моєї службової діяльності, що підтверджені документально.

Також, позивач в позовній заяві виклав клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду для оскарження скороченої оцінної карти військовослужбовця.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 08.11.2019 позивач ознайомився із щорічними матеріалами оцінювання в Скороченої оцінної карти військовослужбовця, висновками та рекомендаціями начальників та виявив свою незгоду з ними. З оцінками за критеріями службової діяльності не погоджується, оскільки вони були занижені за вказівкою командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 , так як первинні документи(відомості), де записувалися оцінки містили зовсім інші дані, а саме були оцінки вищі, ніж вказані у оцінній картці. Такі дії командира сталися через його особисте неприязне ставлення до позивача. Крім того в оцінній характеристиці вказано, що ОСОБА_1 відмовився від виконання бойових(службових) завдань в зоні проведення ООС у складі бойових бригад, чим показав негативний приклад підлеглому сержантському, старшинському та рядовому складу та рекомендовано перевести на нижчу посаду. Позивач зазначає, що даного випадку ніколи не було, він не відмовлявся від виконання бойових обов`язків в зоні проведення ООС, вважає це фантазіями та ілюзіями командира частини, адже відсутні письмові докази, результатами службового розслідування чи інші належні та допустимі докази. Також повідомив, що він знаходився на лікуванні у військовому шпиталі з 08.11.2019 по 16.11.2019.

Зазначив, що 10.12.2019 він ознайомився із службовою характеристикою, яка була складена безпосереднім начальником-командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 , яка не відповідає дійсності, а саме містить неправдиві відомості про те, що він характеризуюся із негативної сторони, не завжди дисциплінований військовослужбовець, не працює над вдосконаленням своїх теоретичних знань та практичних навичок, не реагує адекватно на зауваження старших. З даною характеристикою позивач не згоден, вважає її необєктивною, упередженою, неправдивою.

Просить поновити строк для звернення до суду у зв`язку із карантинними заходами введеними Кабінетом Міністрів України з 12.03.2020.

Ухвалою суду від 09.06.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та ухвалено клопотання про поновлення строку розглядати в підготовчому засіданні.

Сторони в судове засідання не прибули.

Дослідивши надані позивачем документи, а саме: позовну заяву в якій позивач викладає свою позицію, суд зазначає наступне.

Як на підставу для визнання поважності причини пропуску звернення до суду з даним позовом, позивач посилається на те, що постановою Кабінету Міністрів України Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 № 211 від 11.03.2020 з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин.

Суд не приймає такі посилання позивача, виходячи з наступного.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Як зазначив позивач у позовній заяві, 08.11.2019 він ознайомився із щорічними матеріалами оцінюваннями в Скороченій оцінній картці військовослужбовця, та 10.12.2019 ознайомився із службовою характеристикою складеною командиром Військової частини НОМЕР_1 .

В свою чергу, судом з матеріалів справи встановлено, що позивач ознайомився із щорічними матеріалами оцінюваннями в Скороченій оцінній картці військовослужбовця 22.11.2019 про що свідчить його підпис на Скороченій оцінній картці військовослужбовця.

Також позивач у позовній заяві вказав, що з 08.11.2019 по 16.11.2019 він знаходився на лікуванні у військовому шпиталі, однак жодних доказів на підтвердження вказаного суду не надав.

Тобто, позивач був обізнаний з відомостями зазначеними в Скороченій оцінній картці військовослужбовця 22.11.2019 та службовою характеристикою з 10.12.2019.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Позивачем не вказано жодної обставини, яка об`єктивно унеможливила б його звернення до суду за захистом своїх прав протягом спеціального строку - у місячний строк, передбачений у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а зазначений представником позивача процес встановлення обставин, а саме: подання відповідачу адвокатських запитів та неотримання на них відповідей чи запитуваних документів, у даному випадку, не може бути визнаний поважною обставиною для поновлення строку звернення до суду, адже вказане не є непереборною обставиною, яка перешкоджала позивачу своєчасно звернутись до суду.

Суд зважає на те, що постановою Кабінету Міністрів України Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 № 211 від 11.03.2020 з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин, а також пункт 3 Розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Однак, суд зазначає, що про порушення своїх прав позивач дізнався ще до встановлення на всій території України карантину, строк на оскарження Скороченої оцінної картки військовослужбовця та службової характеристики відповідно до ст. 122 КАС України завершився також до прийняття Кабінетом Міністрів України постанови Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 № 211 від 11.03.2020.

Таким чином, вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду не можуть бути визнані судом поважними, оскільки не носять ознак об`єктивності та непереборності.

Так, положеннями статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 № 3477-IV рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Так, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України не зловживаючи ними.

Для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску такого строку.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Враховуючи зазначене, доводи позивача про поновлення строку звернення до суду із позовом є необґрунтованими та не можуть бути визнані Судом поважною причиною пропуску строку, встановленого КАС України.

Відповідно до вимог частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду, підстави пропуску цього строку, вказані позивачем у своїй заяві суд не визнає поважними, відтак позов підлягає залишенню без розгляду.

Суд роз`яснює, що відповідно до частини 4 статті 238 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати відшкодуванню не підлягають оскільки такі не сплачені позивачем при поданні позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 121, 248, 250,256 Кодексу адміністративного судочинства України,суд -

у х в а л и в :
1. У задоволенні клопотання позивача про поновлення строку- відмовити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, - залишити без розгляду.

Судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду.

Згідно з пунктом 3 Розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені для апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Грень Н.М.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 07.07.2020.