Справа № 520/5766/2020
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2020-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2020 р. № 520/5766/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Волошина Д.А., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення ,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Н від 16.03.2020 №, відповідно якого за листопад 2019 року встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201, та згідно зі статтею 120-1 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 476003,78 грн., застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 47600,40 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що спірне податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області Н від 16.03.2020 № є протиправним та таким, що порушує права позивача, оскільки у відповідача не було підстав здійснювати перевірку граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних під час проведення камеральної перевірки. Зазначив, що факту реєстрації податкових накладних з порушенням граничного терміну позивач не заперечує, однак вказує, що це відбулось не з вини підприємства, а через нестабільну роботу ключів ЕЦП, які необхідні для реєстрації податкових накладних з невідомих для позивача причин, а отже, оскільки затримка реєстрації податкових накладних відбулась не з вини позивача, то застосування штрафів до підприємства позивача є необґрунтованим. Просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 08.05.2020 року відкрито спрощене провадження в порядку передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Згідно наданого 25.05.2020 до суду відзиву на позов відповідач вказав, що оскаржуване в даній справі податкове повідомлення-рішення № від 16.03.2020 є цілком законним та обґрунтованим, винесеним відповідно до чинного законодавства, а позовні вимоги позивача є безпідставними та необґрунтованими, оскільки станом на час проведення камеральної перевірки (17.02.2020) Податковим кодексом України прямо було передбачено право контролюючого органу проводити камеральні перевірки з питань дотримання граничного терміну реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України. Крім того, зазначив, що матеріали справи не містять доказів нестабільності роботи ЕЦП пов`язаної з перевантаженням серверу ДПС, ЕЦП та сервер ДПС не є пов`язаними між собою складовими, у зв`язку з тим, що їх робота не залежить одна від одної.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи та вказані заяви, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що фахівцями Головного управління ДПС у Харківській області на підставі п.20.1.4 п.20.1 ст.20 розділу І та в порядку п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75, ст.76 розділу ІІ Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" (код 42399833) з питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад 2019 року, за результатами якої складено акт перевірки від 17.02.2020 р. №281/20-40-58-04-10/42399833.

Згідно висновків акту перевірки від 17.02.2020 р. №281/20-40-58-04-10/42399833 встановлено порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України. Відповідальність платника передбачена абзацом другим пункту п.120-1.1. ст.120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України.

На підставі висновків зазначеного акту перевірки №281/20-40-58-04-10/42399833 від 17.02.2020 відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення № від 16.03.2020, яким до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 476003,78 грн., застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 47600,40 грн.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням - рішенням позивач звернувся до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Щодо посилань позивача на те, що відповідач вийшов за межі предмету камеральної перевірки, а тому спірне податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області Н від 16.03.2020 № є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, суд зазначає наступне.

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків, у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п. 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з вимогами підпункту 75.1.1. пункту 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Як вбачається з п. 76.1. ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з вимогами п.76.2. ст. 76 Податкового кодексу України Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Абзацом 1 п. 76.3. ст. 76 Податкового кодексу України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Разом з тим, в абз. 2 п. 76.3. ст. 76 Податкового кодексу України встановлено, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Так, згідно з нормами, чинними на момент проведення перевірки, предметом камеральної перевірки, окрім питань правильності оформлення податкових декларацій, можуть бути і інші питання, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено під час судового розгляду справи, відповідачем відповідно до вимог статті 75 Податкового кодексу України була проведена в приміщені контролюючого органу камеральна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" (код 42399833) з питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад 2019 року, результати якої оформлені актом.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що з 01.01.2017 у контролюючого органу виникли підстави для проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, а з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №820/2244/17.

Суд також зазначає, що камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції контролюючого органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування, відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків, а також за своєчасністю реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

Суд звертає увагу, що особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі.

Враховуючи, що питання своєчасності реєстрації податкових накладних відноситься до "інших питань", то камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України.

Таким чином, враховуючи, що у даному випадку контролюючим органом проводилась камеральна перевірка щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад 2019 року, то відповідачем не порушено 1095 денного строку проведення перевірки, а тому, посилання позивача на те, що у відповідача не було підстав проводити перевірку граничних термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних, що нібито обумовлює протиправність прийнятих за її результатами рішень, є необґрунтованим.

Посилання позивача на правову позицію, викладену Верховним Судом у постанові від 23.10.2018 по справі №809/2400/15 судом не приймається до уваги, оскільки на час існування спірних правовідносин у справі №809/2400/15 застосуванню підлягали норми Податкового кодексу України, що діяли до набрання чинності Законом України №1797-VIII.

Щодо зафіксованих у акті порушень позивачем вимог діючого законодавства України, а саме порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України та відповідальність платника за що передбачена абзацом другим пункту п.120-1.1. ст.120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Так, пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Судом встановлено, що податкові накладні (згідно таблиці 1 в акті перевірки від 17.02.2020 р. №281/20-40-58-04-10/42399833) зареєстровані несвоєчасно, з порушенням граничного строку до 15 календарних днів, детальний перелік яких наведено в акті перевірки. (а.с.10).

Факт несвоєчасної реєстрації податкових накладних також не заперечуються позивачем по справі та підтверджується квитанціями про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, однак, позивач зазначає, що це відбулось не з вини підприємства, а через нестабільну роботу ключів ЕЦП, які необхідні для реєстрації податкових накладних з невідомих для позивача причин, а отже, оскільки затримка реєстрації податкових накладних відбулась не з вини позивача, то застосування штрафів до підприємства позивача є необґрунтованим.

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З цього приводу суд зазначає, що позивачем жодних доказів своєчасного подання для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних до матеріалів справи не надано, як і не надано доказів нестабільної роботи ключів ЕЦП чи роботи серверів ДПС, натомість, відповідачем надано до матеріалів справи квитанції про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, які підтверджують факт несвоєчасної реєстрації ТОВ "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оскільки за порушення термінів реєстрації податкових накладних встановлена відповідальність згідно з положеннями п.120-1.1. ст.120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України, то застосування такої відповідальності контролюючим органом до позивача не суперечить вимогам Податкового кодексу України.

З урахуванням встановлених під час судового розгляду фактичних обставин справи та враховуючи допущення позивачем порушення терміну реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд дійшов висновку про правомірність податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 16.03.2020.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЕС ІНТРЕЙ" (вул. Киргизька, буд. 19, м. Харків, 61105, код 42399833) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код 43143704) про скасування податкового повідомлення-рішення залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Волошин