Справа № 420/6093/19
Суддя: Левчук О.А.
Дата ухвалення: 2020-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6093/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2020 року Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Левчук О.А.,

за участю секретаря Лементовського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДФС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування наказів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом та просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Державної фіскальної служби України від 30.08.2019 року № 93-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Державної фіскальної служби України від 01.10.2019 року № 106-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що він жодним чином не відповідає за організацію роботи структурних підрозділів, які відповідають за оподаткування юридичних осіб, в тому числі відпрацювання схемного податкового кредиту та безтоварності операцій, та виконання вказаних обов`язків не належить до його посадових обов`язків. Також, в рамках відпрацювання підприємств в порядку Рекомендованого порядку взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість, перелік підприємств має доводитися щоденно безпосередньо Департаментом ІТ ДФС України, проте перелік 67 підприємств-покупців ТОВ «Галтаун» в порядку п. 2.1.1 Рекомендованого порядку Департаментом ІТ ДФС України до ГУДФС в Миколаївській області доведений не був. ТОВ «Галтаун» зареєстровано в Львівській області та знаходиться на обліку в ГУ ДФС в Львівській області, в зв`язку з чим виявлення податкових ризиків покладено саме на ГУ ДФС в Львівській області. Тобто, дізнатися про ризикові операції можливо було виключно від ДФС України (проте інформація так і не поступила) або від ГУ ДФС у Львівській області, яке і надало відповідний лист 12.12.2019 року. В подальшому ГУ ДФС у Миколаївській області ініційовано проведення перевірок 67 суб`єктів господарювання, на адресу яких ТОВ «Галтаун» виписано податкові накладні, за результатами розшуку посадових осіб направлено запити на встановлення їх місцезнаходження, направлено інформацію щодо неможливості розпочати фактичні перевірки у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням, направлено листи застереження щодо даних підприємств групи ризику. Також, в межах відпрацьованих 67 суб`єктів господарювання направлено лист до ГУ ДФС в Львівській області про необхідність проведення перевірки ТОВ «Галтаун» щодо реальності фактичного придбання та подальшого постачання пального суб`єктам господарювання Миколаївської області. Таким чином, управлінням контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів ГУ ДФС у Миколаївській області, за організацію роботи якого він відповідає, вжито повний комплекс заходів щодо відпрацювання 67 суб`єктів господарювання Миколаївської області контрагентів-покупців ТОВ «Галтаун», а тому наказ від 30.08.2019 року № 93-дс підлягає скасуванню. Також, наказом від 01.10.2019 року № 106-дс за результатами виїзної позапланової тематичної перевірки стану організації роботи ГУ ДФС у Миколаївській області позивачу винесено догану. В той же час, він знаходиться на посаді першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області з 07.09.2018 року, а обов`язки по керівництву управління податків і зборів з фізичних осіб покладені на нього 11.09.2018 року. Проте, порушення, які йому інкриміновані, мали місце в період з 2013 року по 2018 рік, коли він взагалі працював в іншій області. На момент підписання перевірки не підтвердились недоліки на загальну суму 53258,62 тис. грн.., про що було повідомлено у запереченнях до акту перевірки. Станом на дату проведення перевірки по 11 фізичним особам відсутня будь-яка заборгованість по податках у зв`язку з чим відсутні підстави для анулювання реєстрації платника єдиного податку. 4 особам під час проведення перевірки анульовано реєстрацію платника єдиного податку, а по 3 фізичним особам приведено у відповідність особові рахунки, в зв`язку з чим відсутні підстави для анулювання реєстрації. Щодо встановлення реалізації пального без реєстрації платниками акцизного податку, їх відпрацьовано, щодо одного застосовано штрафні санкції, щодо інших - ними подано уточнюючі розрахунки, відкореговано номенклатуру товару. За таких підстав, наказ від 01.10.2019 року № 106-дс також підлягає скасуванню.

Представником Державної фіскальної служби України до суду надано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача вказує, що під час дисциплінарних проваджень встановлено неналежне виконання посадових обов`язків, організацію роботи підлеглих, нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі і контролю за обігом підакцизних товарів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій, що вказує на вчинення першим заступником начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренком М.С. дисциплінарного проступку. Таким чином, оскаржувані накази прийняті у відповідності до вимог діючого законодавства України, а позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Представником Головного управління ДФС у Миколаївській області до суду надано письмові пояснення, в яких представник третьої особи вказує, що оскаржувані накази прийнято у зв`язку з неналежним виконанням посадових обов`язків, а тому накази є обґрунтованими.

Ухвалою суду від 05 листопада 2019 року відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.

Також, ухвалою суду від 05 листопада 2019 року витребувано від Державної фіскальної служби України інформацію та належним чином завірені копії документів на підставі яких прийнято оскаржувані накази від 03.08.2019 року № 93-дс, від 01.10.2019 року № 106-дс, в тому числі акт по результати перевірки від 31.05.2019 року № 922/99-99-06-01-01-20, доповідну записку Департаменту внутрішнього аудиту від 25.06.2019 року № 1098/99-99-06-01-01-20, подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДФС від 26.09.2019 року № 1669/99-99-00-ДК-18, пояснення ОСОБА_1 , що надано листом ГУ ДФС у Миколаївській області від 07.08.2019 року № 3989/8/14-29-13-01-06, пояснення першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренка М.З. від 22.02.2019 року № 925/8/14-29-05-09, подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ від 19.08.2019 року № 1509/99-99-00-ДК-18, разом з доказами на підтвердження ознайомлення ОСОБА_1 з оскаржуваними наказами.

Ухвалою суду від 04 грудня 2019 року, занесеною до протоколу судового засідання, Державну фіскальну службу України повторно зобов`язано надати до Одеського окружного адміністративного суду, розташованого за адресою: 65062, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 14, у строк до 19 грудня 2019 року інформацію та належним чином завірені копії документів на підставі яких прийнято оскаржувані накази від 03.08.2019 року № 93-дс, від 01.10.2019 року № 106-дс, в тому числі акт по результати перевірки від 31.05.2019 року № 922/99-99-06-01-01-20, доповідну записку Департаменту внутрішнього аудиту від 25.06.2019 року № 1098/99-99-06-01-01-20, подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДФС від 26.09.2019 року № 1669/99-99-00-ДК-18, пояснення ОСОБА_1 , що надано листом ГУ ДФС у Миколаївській області від 07.08.2019 року № 3989/8/14-29-13-01-06, пояснення першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренка М.З. від 22.02.2019 року № 925/8/14-29-05-09, подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ від 19.08.2019 року № 1509/99-99-00-ДК-18, разом з доказами на підтвердження ознайомлення ОСОБА_1 .

Також, ухвалою суду від 04 грудня 2019 року, занесеною до протоколу судового засідання, зобов`язано Державну фіскальну службу України надати до суду інформацію та належним чином завірені копії документів на підтвердження прийняття рішення про закриття дисциплінарної справи про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 , у строк до 19 грудня 2019 року.

Крім того, ухвалою суду від 04 грудня 2019 року, занесеною до протоколу судового засідання, явку представника Державної фіскальної служби України у наступне судове засідання, яке відбудеться 20 грудня 2019 року о 11:00 год. визнано обов`язковою.

20 грудня 2019 року винесено ухвалу про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДФС у Миколаївській області.

Ухвалою суду від 20 січня 2020 року витребувано від Державної фіскальної служби України інформацію та належним чином завірені копії документів на підставі яких прийнято оскаржувані накази від 30.08.2019 року № 93-дс, від 01.10.2019 року № 106-дс, в тому числі належним чином завірені копії наказу ДФС від 15.05.2019 року № 377 Про проведення тематичної перевірки, листа Департаменту внутрішнього аудиту від 17.07.2019 № 22815/7/99-99-06-01-01-17 Про надання пояснень та матеріалів та відповіді на нього, разом з доданими копіями документів, листа ГУ ДФС у Миколаївській області від 01.08.2019 № 3875/14-29-01-03-09, протоколу засідання дисциплінарної комісії ДФС від 24.09.2019 № 23; а також доручення ДФС від 13.11.2018 № 3529/7/99-99-12-03-03-17 та докази на підтвердження доведення вказаного доручення до відома ОСОБА_1 , пояснення першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренка М.З. від 22.02.2019 № 925/8/14-29-05-09, подання дисциплінарної комісії ДФС від 19.08.2019 № 1509/99-9900ДК-18, а також інформацію та належним чином завірені копії документів на підтвердження прийняття рішення про закриття дисциплінарної справи про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 20 січня 2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою суду від 25 лютого 2020 року відкладено підготовче судове засідання по справі № 420/6093/19 та доручено Миколаївському окружному адміністративному суду забезпечити проведення підготовчого судового засідання по справі № 420/6093/19 у режимі відеоконференції за участю представників Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у Миколаївській області.

Ухвалою суду від 13 березня 2020 року закрито підготовче провадження і призначити справу № 420/6093/19 до судового розгляду по суті, доручено Миколаївському окружному адміністративному суду забезпечити проведення підготовчого судового засідання по справі № 420/6093/19 у режимі відеоконференції за участю представників Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у Миколаївській області.

Ухвалою суду від 19 березня 2020 року зупинено провадження по справі.

Ухвалою суду від 25 травня 2020 року поновлено провадження у справі № 420/6093/19, відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про забезпечення проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою системи EasyCorn по справі № 420/6093/19, призначено судове засідання та доручено Миколаївському окружному адміністративному суду забезпечити проведення судового засідання по справі № 420/6093/19 у режимі відеоконференції за участю представників Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у Миколаївській області.

Ухвалою суду від 03 червня 2020 року відкладено судове засідання по справі № 420/6093/19 та доручено Миколаївському окружному адміністративному суду забезпечити проведення судового засідання по справі № 420/6093/19 у режимі відеоконференції за участю представників Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у Миколаївській області.

Ухвалою суду від 09 червня 2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, розгляд справи відкладено та доручено Миколаївському окружному адміністративному суду забезпечити проведення судового засідання по справі № 420/6093/19 у режимі відеоконференції за участю представника Головного управління ДФС у Миколаївській області.

Ухвалою суду від 18 червня 2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, по справі № 420/6093/19 оголошено перерву, доручено Миколаївському окружному адміністративному суду забезпечити проведення судового засідання по справі № 420/6093/19 у режимі відеоконференції за участю представника Головного управління ДФС у Миколаївській області. Також, повідомлено представника відповідача Державної фіскальної служби України про дату, час та місце судового засідання, та про можливість прибути до Миколаївського окружного адміністративного суду, який знаходиться за адресою м. Миколаїв, вул. Декабристів, 41/10, для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції по даній справі, а також роз`яснено про право учасника справи подати заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, відповідно до приписів статті 195 КАС України.

В судовому засіданні представник позивач позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позовну заяву в повному обсязі.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головного управління ДФС у Миколаївській області в режимі відеоконференції підтримав позицію відповідача.

Представник відповідача до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, відповідно до приписів КАС України, причини неявки не повідомив.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши та проаналізувавши надані докази, суд встановив наступне.

Наказом Державної фіскальної служби України від 07 вересня 2018 року № 1559-о ОСОБА_1 переведено на посаду першого заступника начальника Головного управління ДФС у Миколаївській області, звільнивши з посади начальника Державної податкової інспекції у Малиновському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області (а.с. 12, 74 т. 1, а.с. 224 т. 4).

Наказом Головного управління ДФС у Миколаївській області № 2002 від 11 вересня 2018 року встановлено розподіл обов`язків по керівництву роботою структурних підрозділів ГУ ДФС у Миколаївській області наступним чином: начальник ГУ ДФС у Миколаївській області Копіца ОСОБА_2 . управління організації роботи; відділ охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації; управління по роботі з персоналом; управління моніторингу доходів та обліково-звітних систем; юридичне управління; сектор з питань запобігання та виявлення корупції; відділ комунікації; Миколаївське управління; Баштанське управління; Вознесенське управління; Очаківське управління; Южноукраїнське управління; перший заступник начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренко М.З. управління фінансування, бухгалтерського обліку та звітності; управління податків і зборів з фізичних осіб; управління контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів; перший заступник начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Фролов О.В. оперативне управління; слідче управління фінансових розслідувань; в.о. заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Алексеєнко В.Г. управління податків і зборів з юридичних осіб; сектор боротьби з відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом; координація роботи з Миколаївською митницею ДФС; заступник начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Ангелов О.Л. відділ обслуговування платників; управління погашення боргу; координація роботи з філією державного підприємства «Сервісно-видавничий центр» у Миколаївській області; заступник начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Прокоф`єв Д.І. управління матеріального забезпечення та розвитку інфраструктури; управління інформаційних технологій; управління аудиту (а.с. 18-20, 75-77 т. 1, а.с. 224-225 т. 4).

11 лютого 2019 року ДФС України видано наказ № 90, яким, відповідно до статей 64-69 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу», ініційовано дисциплінарне провадження стосовно, зокрема, першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренка Миколи Зауревича за неналежні виконання службових обов`язків, організацію роботи підлеглих, нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі контролю за обігом підакцизних товарів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій, доведених дорученнями ДФС (а.с. 40-47 т. 4).

19 серпня 2019 року дисциплінарною комісією ДФС складено висновок, яким встановлено, що згідно доручення ДФС від 13.11.2018 № 35295/7/99-99-12-03-03-17 до ГУ ДФС в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС доведено для відпрацювання перелік суб`єктів господарювання, які здійснюють операції на ринку пального з паливом для реактивних двигунів, основний вид діяльності яких не пов`язаний з авіаційним траспортом, а також надано доручення з виявлення та залучення до оподаткування акцизним податком суб`єктів господарювання, які отримують паливо для реактивних двигунів, при цьому не здійснюють його подальшу реалізацію. Згідно з п.п. 2.3 п. 2 наказу ДФС від 28 липня 2015 року № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ», зокрема але не виключно, перші заступники начальників головних управлінь ДФС в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС, на обліку в яких перебувають вигодо набувачі, несуть персональну відповідальність за руйнування міжрегіональних схем ухилення від сплати податкових зобов`язань. Згідно даних ЄРПН у період з 19 по 28 листопада 2018 року ТОВ «Галтаун» (, Львівська область) було реалізовано реактивне пальне у кількості 1,8 млн. літрів 67 суб`єктам Миколаївської області. Всі податкові накладні зареєстровані в ЄРПН 29.11.2018 року. Відпрацювання контрагентів-покупців ТОВ «Галтаун», які перебувають на податковому обліку в ГУ ДФС у Миколаївській області почалось лише після повідомлення ГУ ДФС у Львівській області про факт реалізації палива для реактивних двигунів платникам Миколаївської області листом від 12.12.2018 № 9319/7/13-01-40-04-07, зокрема фактичні перевірки були проведені лише 19.12.2018 року, за результатом яких суб`єктів не було встановлено за місцезнаходженням. Нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі контролю за обігом підакцизних товарів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій, що вказує на вчинення першим заступником начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренком Миколою Зауревичем дисциплінарного проступку. Як наслідок, за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи комісією встановлено неналежне виконання посадових обов`язків, організацію роботи підлеглих, нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі контролю за обігом підакцизних товарів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій тощо (а.с. 230-231 т. 4).

19 серпня 2019 року головою дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДФС України на ім`я в.о. голови ДФС України подано подання, яким рекомендовано застосувати до першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, організацію роботи підлеглих, нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі контролю за обігом підакцизних товарів, неналежно організовану роботу з відпрацювання ймовірних СГ «вигодонабувачів», які у листопаді 2018 року отримали паливо для реактивних двигунів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій, доведених дорученнями ДФС (а.с. 230 т. 4).

30 серпня 2019 року Державною фіскальною службою України винесено наказ № 93-дс, яким на підставі ст. ст. 65, 66 та 77 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» оголошено догану першому заступнику начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренку Миколі Зауревичу за неналежне виконання посадових обов`язків, організацію роботи підлеглих, нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі контролю за обігом підакцизних товарів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій тощо (а.с. 13-14 т. 1, а.с. 33 т. 4).

15 травня 2019 року ДФС України видано наказ № 377 «Про проведення тематичної перевірки», за результатами якої складено акт про результатами тематичної перевірки ГУ ДФС у Миколаївській області з окремих питань стану організації роботи від 31.05.2019 року (а.с. 17-202 т. 3).

25 червня 2019 року Директоркою Департаменту внутрішнього аудиту на ім`я в.о. голови ДФС України подано доповідну записку, якою запропоновано з метою поліпшення стану організації роботи ГУ ДФС у Миколаївській області, а також посилення відповідальності посадових осіб за виконання покладених службових обов`язків, зокрема, притягнути винних посадових осіб до відповідальності у відповідності до вимог чинного законодавства (а.с. 21-28, т. 1, а.с. 13-16 т. 3).

12 липня 2019 року в.о. голови ДФС України видано доручення, яким дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ ДФС на підставі статей 64-69 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу», метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку здійснити дисциплінарні провадження за неналежне виконання службових обов`язків з організації роботи та контролю, координації діяльності підпорядкованих структурних підрозділів та територіальних органів стосовно, зокрема, першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренка Миколи (а.с. 12 т. 3).

24 вересня 2019 року дисциплінарною комісією ДФС складено висновок, яким встановлено, що на виконання наказу ДФС від 15.05.2019 року № 377 проведено виїзну позапланову тематичну перевірку стану організації роботи ГУ ДФС у Миколаївській області щодо залучення резервів наповнення бюджету, забезпечення виконання індикативних показників доходів та з інших питань, за результатами якої виявлені численні та суттєві недоліки і порушення діяльності структурних підрозділів, підпорядкованих підрозділів. Зокрема, внаслідок неналежної організації роботи не вжито дієвих заходів щодо залучення до оподаткування фізичних осіб, якими протягом 2013-2017 років отримано різні види доходів за кодами ознак « 104», « 105», « 112», « 114», « 115», « 118», « 126», « 127», « 153», « 157», що виявлені проведеною перевіркою як ймовірні резерви наповнення бюджету та як, наслідок ймовірно не утримано податку на доходи фізичних осіб, військового збору, податку на додану вартість, єдиного податку протягом 2016-2018 років не проведено нарахування податку на майно з фізичних осіб по 4814 громадянах власниках майна, а також нарахувань земельного податку по 4777 громадянах. Встановлено факти реалізації пального без реалізації платниками акцизного податку 3 фізичними особами-підприємцями, а також юридичними особами. Не вжито заходів щодо проведення протягом 2018 року анулювання реєстрації 18 фізичних осіб-підприємців платниками єдиного податку другої групи за наявності у них податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів в останній день другого із двох послідовних кварталів. Також не вжито заходів щодо проведення анулювання реєстрації 11 фізичних осіб-підприємців платників єдиного податку другої групи, які не можуть бути платниками єдиного податку другої групи відповідно до вимог пункту 291.5 статті 291 ПК України. Як наслідок, за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи комісією встановлено неналежне виконання посадових обов`язків, незадовільний стан організації роботи та відсутність ефективного контролю за діяльністю підпорядкованих підрозділів, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та наявності численних та суттєвих недоліків і порушень діяльності цих структурних підрозділів (а.с.226-227 т. 3).

26 вересня 2019 року головою дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДФС України на ім`я в.о. голови ДФС України подано подання, яким рекомендовано застосувати до першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, незадовільний стан організації роботи та відсутність ефективного контролю за діяльністю підпорядкованих підрозділів, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та наявності численних та суттєвих недоліків і порушень діяльності цих структурних підрозділів (а.с. 228-229 т. 3).

01 жовтня 2019 року Державною фіскальною службою України винесено наказ № 106-дс, яким на підставі ст. ст. 65, 66 та 77 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» оголошено догану першому заступнику начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренку Миколі Зауревичу (а.с. 15-17 т. 1).

Правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулюються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII (в редакції чинній на дату виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно ч. 1 ст. 65 ЗУ «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до ч. 2 ст. 65 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарними проступками є 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Згідно ч. 1 ст. 66 ЗУ «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Пунктом 3 ст. 66 ЗУ «Про державну службу» визначено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ч. 6 ст. 66 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

Згідно ч. 1, 2 ст. 69 ЗУ «Про державну службу» для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ЗУ «Про державну службу» з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Згідно ч. 2 ст. 73 ЗУ «Про державну службу» (в редакції, яка діяла до 19.09.2019 року) дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Згідно ч. 2 ст. 73 ЗУ «Про державну службу» (в редакції, яка діяла після 19.09.2019 року) дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 73 ЗУ «Про державну службу» (чинній до 19.09.2019 року) результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Згідно ч. 1, 2 ст. 74 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Пунктами 6, 7 ст. 74 ЗУ «Про державну службу» встановлено, що державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Відповідно до ст. 75 ЗУ «Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Згідно ст. 76 ЗУ «Про державну службу» державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення. За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Відповідно до ст. 77 ЗУ «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням). У разі виявлення за результатами розгляду ознак злочину чи адміністративного правопорушення суб`єкт призначення зобов`язаний протягом трьох календарних днів передати відповідну заяву та копію матеріалів справи до відповідного правоохоронного органу. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення. У разі відмови державного службовця від одержання копії наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження такий документ не пізніш як у триденний строк з дня прийняття рішення надсилається державному службовцеві за місцем його проживання рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно ст. 78 ЗУ «Про державну службу» (в редакції, яка діяла до 19.09.2019 року) рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями категорії "А" до суду, а категорій "Б" і "В" - до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, або до суду. Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення.

Згідно ст. 78 ЗУ «Про державну службу» (в редакції, яка діяла після 19.09.2019 року) рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями до суду. Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення.

Таким чином, процедура дисциплінарного провадження як процес дослідження обставин дисциплінарного проступку, визначення його наслідків та доведення вини особи, зокрема, повинна бути достатньо прозорою, задля того, щоб і сама особа, яка притягується до дисциплінарної відповідальності, та орган, що застосовує дисциплінарне стягнення, а також суд, перевіряючи законність накладення дисциплінарного стягнення, могли з`ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого рішення, та надати їм оцінку.

При цьому, рішення, прийняте за наслідками такого дисциплінарного провадження, повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали значення для його прийняття.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття ДФС України наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 від 30.08.2019 року № 93-дс слугували пояснення першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренка Миколи Зауревича від 22.02.2019 № 925/8/14-29-05-09 та подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ від 19.08.2019 № 15009/99-99-00-ДК-18 (а.с. 13-14 т. 1, а.с. 33 т. 4).

При цьому, з системного аналізу приписів ЗУ «Про державну службу» вбачається, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Разом з тим, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених ЗУ «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Для прийняття рішення про застосування дисциплінарного стягнення за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків необхідно встановити обставини, зокрема, встановити факт не виконання посадових обов`язків та з`ясувати причини їх невиконання та обґрунтовано вважати їх неповажними.

Згідно подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ від 19.08.2019 року комісією рекомендовано застосувати до першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, організацію роботи підлеглих, нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі контролю за обігом підакцизних товарів, неналежно організовану роботу з відпрацювання ймовірних СГ «вигодонабувачів», які у листопаді 2018 року отримали паливо для реактивних двигунів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій, доведених дорученнями ДФС (а.с. 230 т. 4).

Як зазначено у висновку про наявність у діях державного службовця ОСОБА_3 дисциплінарної відповідальності від 19.08.2019 року згідно доручення ДФС від 13.11.2018 № 35295/7/99-99-12-03-03-17 до ГУ ДФС в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС доведено для відпрацювання перелік суб`єктів господарювання, які здійснюють операції на ринку пального з паливом для реактивних двигунів, основний вид діяльності яких не пов`язаний з авіаційним транспортом, а також надано доручення з виявлення та залучення до оподаткування акцизним податком суб`єктів господарювання, які отримують паливо для реактивних двигунів, при цьому не здійснюють його подальшу реалізацію. Згідно даних ЄРПН у період з 19 по 28 листопада 2018 року ТОВ «Галтаун» (, Львівська область) було реалізовано реактивне пальне у кількості 1,8 млн. літрів 67 суб`єктам Миколаївської області. Всі податкові накладні зареєстровані в ЄРПН 29.11.2018 року. Відпрацювання контрагентів-покупців ТОВ «Галтаун», які перебувають на податковому обліку в ГУ ДФС у Миколаївській області почалось лише після повідомлення ГУ ДФС у Львівській області про факт реалізації палива для реактивних двигунів платникам Миколаївської області листом від 12.12.2018 № 9319/7/13-01-40-04-07, зокрема фактичні перевірки були проведені лише 19.12.2018 року, за результатом яких суб`єктів не було встановлено за місцезнаходженням. Нездійснення дієвих заходів, зокрема у напрямі контролю за обігом підакцизних товарів, що призвело до неналежного відпрацювання ризиків недоотримання акцизного податку, схемного податкового кредиту, безтоварності операцій, що вказує на вчинення першим заступником начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренком Миколою Зауревичем дисциплінарного проступку (а.с. 230-231 т. 4).

Згідно листа ДФС від 13.11.2018 № 35295/7/99-99-12-03-03-17 адресованого начальникам Головних управлінь ДФС (за списком), Офісу великих платників податків ДФС, за результатами аналізу інформаційних баз ДФС по окремих суб`єктах господарювання, основний вид діяльності яких не пов`язаний з діяльністю авіаційного транспорту, встановлено дисбаланс між отриманим та реалізованим пальним для реактивних двигунів (код товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД ) у період 2017 року та січня-жовтня 2018 року. Водночас, у таких платників згідно системи електронного адміністрування реалізації пального відсутні залишки пального на 01.11.2018 року або наявні у менших обсягах. ДФС доручає керівникам головних управлінь та Офісу великих платників податків ДФС взяти під особистий контроль відпрацювання суб`єктів господарювання (перелік додається) із залученням оперативних підрозділів та підрозділів аудиту, а саме: обстеження місць зберігання та знаходження в них залишків палива для реактивних двигунів; встановлення причин наявності дисбалансу між отриманим та реалізованим пальним, напрямків його використання; виявлення та залучення до оподаткування акцизним податком суб`єктів господарювання, які використовують в якості сировини реактивне паливо при виробництві пального або іншої не підакцизної продукції, з дослідженням напрямків її реалізації та використання. Особливу увагу приділити платникам, у яких відсутня реалізація реактивного пального. Про результати проведеної роботи доповісти до 1 грудня 2018 року. (а.с. 35, 37-38 т. 4).

Лист ДФС від 13.11.2018 № 35295/7/99-99-12-03-03-17 надійшов до Головного управління ДФС у Миколаївській області 14.11.2018 року за номером 3742/8 та містить резолюцію начальника до виконання (а.с. 36 т. 4).

При цьому, в додатку до листа зазначено 50 платників податків, серед яких вказано ТОВ «ГАЛТАУН» ().

В той же час, як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «ГАЛТАУН» () знаходилось на обліку в ГУ ДФС у Львівській області, а тому обов`язок щодо відпрацювання покладається на податковий орган за місцем реєстрації суб`єкта господарювання.

Як вбачається з матеріалів справи, листом від 12.12.2018 року № 9319/7/13-01-40-04-07 ГУ ДФС у Львівській області на виконання контрольного завдання ДФС України від 13.11.2018 року № 35295/7/99-99-12-03-03-17 повідомлено, що в результаті проведеного аналізу встановлено коло покупців, які придбавали пальне для реактивних двигунів по ланцюгу постачання від ТОВ «ГАЛТАУН», яке знаходиться на обліку в ГУ ДФС у Львівській області. Згідно даних ЄРПН ТОВ «ГАЛТАУН» реалізовано пальне для реактивних двигунів 67 платникам, які знаходяться на обліку у ГУ ДФС у Миколаївській області (а.с. 56-57 т. 4).

З метою відпрацювання 67 контрагентів ТОВ «ГАЛТАУН», яким реалізоване пальне для реактивних двигунів, ГУ ДФС у Миколаївській області ініційовано проведення фактичних перевірок, про що видано відповідні накази, направлення на перевірку, та у зв`язку з відсутністю суб`єктів господарювання за податковою адресою направлено запити задля встановлення їх місцезнаходження (а.с. 59-163 т. 4).

Крім того, під час відпрацювання контрагентів ТОВ «ГАЛТАУН», встановлено, що підприємства, які здійснювали придбання підакцизного пального, в подальшому його не реалізовували, та не реєструвалися платниками акцизного податку з реалізації пального (а.с. 162-163 т. 4).

Відповідно до п. 212.1 ст. 212 ПК України (в редакції чинній на дату виникнення спірних правовідносин) платниками акцизного податку є: особа, яка виробляє підакцизні товари (продукцію) на митній території України, у тому числі з давальницької сировини; особа - суб`єкт господарювання, яка ввозить підакцизні товари (продукцію) на митну територію України; фізична особа - резидент або нерезидент, яка ввозить підакцизні товари (продукцію) на митну територію України в обсягах, що підлягають оподаткуванню, відповідно до митного законодавства; особа, яка реалізує конфісковані підакцизні товари (продукцію), підакцизні товари (продукцію), визнані безхазяйними, підакцизні товари (продукцію), за якими не звернувся власник до кінця строку зберігання, та підакцизні товари (продукцію), що за правом успадкування чи на інших законних підставах переходять у власність держави, якщо ці товари (продукція) підлягають реалізації (продажу) в установленому законодавством порядку; особа, яка реалізує або передає у володіння, користування чи розпорядження підакцизні товари (продукцію), що були ввезені на митну територію України із звільненням від оподаткування до закінчення строку, визначеного законом відповідно до пункту 213.3 статті 213 цього Кодексу; особа, на яку покладається дотримання вимог митних режимів, що передбачають звільнення від оподаткування, у разі порушення таких вимог; особа, на яку покладається виконання умов щодо цільового використання підакцизних товарів (продукції), на які встановлено ставку податку 0 гривень за 1 літр 100-відсоткового спирту, 0 євро за 1000 кг нафтопродуктів у разі порушення таких умов; особа, на яку при здійсненні операцій з підакцизними товарами (продукцією), які не підлягають оподаткуванню або звільняються від оподаткування, покладається виконання умов щодо цільового використання підакцизних товарів (продукції) в разі порушення таких умов; особа - суб`єкт господарювання роздрібної торгівлі, яка здійснює реалізацію підакцизних товарів; оптовий постачальник електричної енергії.

Разом з тим, доказів на підтвердження встановлення під час проведення дисциплінарного провадження факту реалізації контрагентами ТОВ «ГАЛТАУН» пального, відповідачем, суб`єктом владних повноважень, не надано.

Також, посилання дисциплінарної комісії в поданні про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани на те, що неналежне виконання посадових обов`язків першим заступником начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренко Миколою Зауревичем призвело до схемного податкового кредиту та безтоварності операцій, суд вважає необґрунтованими, оскільки згідно наказу Головного управління ДФС у Миколаївській області № 2002 від 11 вересня 2018 року, яким встановлено розподіл обов`язків по керівництву роботою структурних підрозділів ГУ ДФС у Миколаївській області, структурні підрозділи, які відповідають за відпрацювання податкового кредиту та безтоварності операцій не підзвітні ОСОБА_1 .

Крім того, ст. 74 ЗУ «Про державну службу» передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця, а під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Проте, ані висновок дисциплінарної комісії, ані подання не містять даних щодо того, чи підтвердилися чи спростувалися відомості, які слугували підставою для призначення дисциплінарного провадження, відсутні відомості про обставини, за яких, на думку дисциплінарної комісії, позивач скоїв дисциплінарний проступок, наслідки такого проступку, наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями особи та їх наслідками, умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього. У висновку не наведено ні характеристику позивача, ні його ставлення до скоєного, ні обставин, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності. Крім того, висновок не містить даних щодо того, які саме посадові обов`язки першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області порушені ОСОБА_1 , як і не встановлено наявності вини відповідної особи.

При цьому, в дисциплінарній справі № 427 щодо ОСОБА_1 міститься ряд наданих позивачем документів, однак комісія під час проведення дисциплінарного провадження не визначила, як такі докази співвідносяться і узгоджуються між собою, тобто не надала їх об`єктивної оцінки. В матеріалах справи відсутні докази, які свідчили б про те, що були здійснені дії щодо встановлення посадових обов`язків позивача та причин їх невиконання. Разом з тим, встановлення таких посадових обов`язків під час проведення службового розслідування мало істотне значення та такі причини обов`язково повинні враховуватись при вирішенні питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності (а.с. 39-231 т. 4).

За таких підстав, суд дійшов висновку, що Дисциплінарною комісію з розгляду дисциплінарних справ ДФС України в ході проведення службового розслідування не було вжито всіх необхідних заходів для встановлення об`єктивних причин неналежного виконання посадових обов`язків, організації роботи підлеглих, що свідчить про те, що висновки службового розслідування є неповними, передчасними та необґрунтованими, а тому наказ Державної фіскальної служби України від 30.08.2019 року № 93-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 підлягає скасуванню.

Що стосується позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Державної фіскальної служби України від 01.10.2019 року № 106-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, наказ від 01.10.2019 року № 106-дс прийнято на підставі акту про результати перевірки від 31.05.2019 № 922/99-99-06-01-01-20, доповідної записки Департаменту внутрішнього аудиту від 25.06.2019 року, подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДФС від 26.09.2019 № 1669/99-99-00-ДК-18, пояснення ОСОБА_3 , що надано листом ГУ ДФС у Миколаївській області від 07.08.2019 № 3989/8/14-29-13-01-06 (а.с. 15-17 т. 1).

Згідно висновку дисциплінарної комісії ДФС від 24 вересня 2019 року, комісією встановлено, що на виконання наказу ДФС від 15.05.2019 року № 377 проведено виїзну позапланову тематичну перевірку стану організації роботи ГУ ДФС у Миколаївській області щодо залучення резервів наповнення бюджету, забезпечення виконання індикативних показників доходів та з інших питань, за результатами якої виявлені численні та суттєві недоліки і порушення діяльності структурних підрозділів, підпорядкованих підрозділів. Зокрема, внаслідок неналежної організації роботи не вжито дієвих заходів щодо залучення до оподаткування фізичних осіб, якими протягом 2013-2017 років отримано різні види доходів за кодами ознак « 104», « 105», « 112», « 114», « 115», « 118», « 126», « 127», «153», « 157», що виявлені проведеною перевіркою як ймовірні резерви наповнення бюджету та як, наслідок ймовірно не утримано податку на доходи фізичних осіб, військового збору, податку на додану вартість, єдиного под. протягом 2016-2018 років не проведено нарахування податку на майно з фізичних осіб по 4814 громадянах власниках майна, а також нарахувань земельного податку по 4777 громадянах. Встановлено факти реалізації пального без реалізації платниками акцизного податку 3 фізичними особами-підприємцями, а також юридичними особами. Не вжито заходів щодо проведення протягом 2018 року анулювання реєстрації 18 фізичних осіб-підприємців платниками єдиного податку другої групи за наявності у них податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів в останній день другого із двох послідовних кварталів. Також не вжито заходів щодо проведення анулювання реєстрації 11 фізичних осіб-підприємців платників єдиного податку другої групи, які не можуть бути платниками єдиного податку другої групи відповідно до вимог пункту 291.5 статті 291 ПК України. Як наслідок, за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи комісією встановлено неналежне виконання посадових обов`язків, незадовільний стан організації роботи та відсутність ефективного контролю за діяльністю підпорядкованих підрозділів, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та наявності численних та суттєвих недоліків і порушень діяльності цих структурних підрозділів (а.с.226-227 т. 3).

В той же час, як вбачається з матеріалів справи, наказом Державної фіскальної служби України від 07 вересня 2018 року № 1559-о ОСОБА_1 переведено на посаду першого заступника начальника Головного управління ДФС у Миколаївській області, звільнивши з посади начальника Державної податкової інспекції у Малиновському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області (а.с. 12, 74 т. 1, а.с. 224 т. 4).

Таким чином, висновки дисциплінарної комісії ДФС щодо неналежного виконання ОСОБА_1 посадових обов`язків, незадовільного стану організації роботи та відсутність ефективного контролю за діяльністю підпорядкованих підрозділів, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та наявності численних та суттєвих недоліків і порушень діяльності цих структурних підрозділів в період 2016 року по вересень 2018 року є необґрунтованими.

Також, як вбачається з матеріалів справи, в основу оскаржуваного наказу ДФС від 01.10.2019 року № 106-дс покладено висновки акту про результати тематичної перевірки ГУ ДФС у Миколаївській області з окремих питань стану організації роботи від 31.05.2019 року, який складено на виконання наказу ДФС України від 15.05.2019 року № 377 «Про проведення тематичної перевірки» (а.с. 17-202 т. 3).

При цьому, висновки дисциплінарної комісії ДФС про наявність у діях державного службовця ОСОБА_1 дисциплінарного проступку також ґрунтуються на висновках виїзної позапланової тематичної перевірки стану організації роботи ГУ ДФС у Миколаївській області (а.с. 226-229 т. 3).

Разом з тим, відповідний висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку має прийматися на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, які були досліджені під час розгляду дисциплінарної справи та які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню.

При цьому належність доказу означає встановлення інформації (фактичних даних), які визначають предмет доказування. Зміст фактичних даних повинен відповідати їх формі, а саме документально підтверджувати певні обставини, на які посилається сторона, тобто мати ознаку допустимості, що виключає суперечливість поєднання змісту та форми доказу. Останній критерій є обов`язковою ознакою для правової придатності доказу та його достовірності, що, в свою чергу, визначає якісну оцінку вже наявного доказу як належного та допустимого, тобто дозволяє перевірити його правдоподібність та відповідність реальній дійсності у співвідношенні з іншими засобами доказування.

Проте, як вбачається з матеріалів дисциплінарної справи, під час проведення дисциплінарного провадження досліджено тільки висновки акту про результати тематичної перевірки ГУ ДФС у Миколаївській області з окремих питань стану організації роботи від 31.05.2019 року. Будь-яких інших документів під час дисциплінарного провадження не було зібрано та не досліджено, відповідач обмежився виключно висновками тематичної перевірки без з`ясування всіх обставин, що були допущені безпосередніми виконавцями тих дій, які відповідач вважає неправомірними.

Висновок дисциплінарної комісії ДФС про наявність у діях державного службовця ОСОБА_1 дисциплінарного проступку не містить будь-яких конкретних обставин, встановлених в рамках проведеного дисциплінарного провадження, які б беззаперечно свідчили б про вчинення позивачем, ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку, який полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків.

В той же час, згідно приписів ч. 2 ст. 74 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Проте, оскаржуваний наказ ДФС України від 01.10.2019 року № 106-дс не містить відомостей щодо невиконання чи неналежного виконання посадових обов`язків саме позивачем, як першим заступником начальника Головного управління ДФС у Миколаївській області. В наказі від 01.10.2019 року № 106-дс не відображено яке саме порушення службової дисципліни та коли було допущено позивачем, чи входить це до його службових обов`язків, чи закріплені ці обов`язки нормами загального та спеціального законодавства про працю, зокрема, Кодексом законів про працю України, Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями тощо. При цьому зазначення таких обставин є обов`язковим з огляду на те, що догану позивачу оголошено саме за неналежне виконання посадових обов`язків.

Разом з тим, спірним наказом № 106-дс від 01.10.2019 року фактично констатовано порушення позивачем приписів Закону України «Про державну службу», в основу якого покладено висновки дисциплінарної комісії ДФС, які є неповними та необґрунтованими.

При цьому, наказом № 106-дс від 01.10.2019 року позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання посадових обов`язків, незадовільний стан організації роботи та відсутність ефективного контролю за діяльністю підпорядкованих підрозділів. Проте, ні з оскаржуваного наказу, ні в з матеріалів дисциплінарної справи неможливо встановити, які посадові обов`язки позивачем не виконано належним чином або реалізацію якого заходу підпорядкованими йому працівниками позивач не організував або не проконтролював.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно ч. 2 ст. 67 ЗУ «Про державну службу» обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Як вбачається з матеріалів дисциплінарного провадження, а саме характеристики, ОСОБА_1 за період роботи зарекомендував себе принциповим, наполегливим у вирішенні службових питань. Постійно підвищує свій професійний рівень, правильно аналізує стан роботи, визначає першочерговість поставлених завдань, має необхідну теоретичну підготовку та достатній досвід практичної роботи. До виконання своїх службових обов`язків завжди ставить добросовісно. Володіє організаційним здібностями, вміло організовує колектив для виконання поставлених завдань. Суворо і точно дотримується правил внутрішнього службового розпорядку та етики поведінки державного службовця. Постійно слідкує за змінами у чинному законодавстві, у службовій діяльності використовує сучасні методи роботи. Вірно розуміє завдання, які ставляться перед органами податкової служби, вміє розбиратися у проблемі та прийняти оптимальне рішення (а.с. 206-207 т. 3).

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити, що відповідно до ч. 4 ст. 74 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

В той же час, згідно листа Головного управління ДФС у Миколаївській області від 29.10.2019 № 4751/10/14-29-10-06, перший заступник начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренко М.З. з 30.09.2019 року по 24.10.2019 року був відсутній на робочому місці у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю (а.с. 78 т. 1).

Таким чином, оскаржуваний наказ ДФС України № 106-дс від 01.10.2019 року, всупереч приписам ч. 4 ст. 74 ЗУ «Про державну службу» винесено під час тимчасової непрацездатності позивача.

Так, принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Відповідно до правової позиції Європейського суду у справі Yvonne van Duyn v. Home Office (Case 41/74 van Duyn v. Home Office) принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться у законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії. Така дія зазначеного принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає у тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. При цьому, якщо держава чи будь-який її орган схвалили певну концепцію, така держава чи орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки, оскільки схвалення такої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у осіб (юридичних чи фізичних) стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

Згідно ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

За таких підстав, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказу Державної фіскальної служби України від 01.10.2019 року № 106-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На підставі вищевикладеного, розглянувши справу на підставі наданих доказів, суд дійшов висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДФС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування наказів, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При розподілі судових витрат суд враховує, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1536,80 грн., відповідно до квитанцій № ПН1618 від 15.10.2019 року, № ПН1608 від 15.10.2019 року (а.с. 3-4 т. 1).

Таким чином, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, з Державної фіскальної служби України за рахунок її бюджетних асигнувань слід стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору 1536,80 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) до Державної фіскальної служби України (, адреса місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДФС у Миколаївській області (, адреса місцезнаходження: 64001, м. Миколаїв, вул. Лягіна, 6) про визнання протиправними та скасування наказів, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної фіскальної служби України від 30.08.2019 року № 93-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної фіскальної служби України від 01.10.2019 року № 106-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Стягнути з Державної фіскальної служби України (, адреса місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) судові витрати зі сплати судового збору 1536,80 грн. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок).

Рішення може бути оскаржено в порядку та в строки встановлені ст. 295, 297 КАС України, з урахуванням особливостей, встановлених п. 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, п. 15.5 Розділу VII Перехідних Положень КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 255 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано 06 липня 2020 року.

Суддя О.А. Левчук

.