Справа № 520/2621/2020
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2020-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Харків

03 липня 2020 р. справа № 520/2621/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мар`єнко Л.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катерини Олександрівни, Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Швидича Олександра Івановича, Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненка Ігоря Станіславовича про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катерини Олександрівни, Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Швидича Олександра Івановича, Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненка Ігоря Станіславовича, в якому просить суд, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог:

- визнати протиправними дії начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катерини Олександрівни щодо призначення повторної перевірки на підставі Наказу №537 від 23.12.2019 року;

- визнати протиправними дії головних спеціалістів сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненко Ігоря Станіславовича та ОСОБА_1 щодо здійснення перевірки за направленням №1283-Н від 23.12.2019 року;

- визнати протиправним та скасувати припис № 1283-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.01.2020 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції Державного архітектурно- будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №7/230/250-20-П від 22.01.2020 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що перевірку було призначено протиправно, оскільки з тих самих підстав перевірка вже призначалась. Отже, Товариство правомірно не допустило до проведення перевірки інспекторів, факт вчинення протиправного діяння відсутній.

Відповідач, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю, через канцелярію суду надав відзив на позов, в якому з поданим позовом не погодився, зазначив, що перевірка призначена на підставі оскарженого наказу вперше, попередня перевірка з тих самих підстав на підставі іншого наказу не була реалізована з підстав відсутності належним чином повідомленого представника позивача про її проведення. Отже, штраф правомірно накладено за не допуск інспекторів до проведення перевірки.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31.03.2020 року відкрито спрощене провадження без виклику сторін.

Відповідно до ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 установлено з 12.03.2020 до 24.04.2020 на усій території України карантин.

На засіданні Кабінету Міністрів України 04 травня 2020 року карантин продовжено до 22 травня 2020 року.

На засіданні Кабінету Міністрів України 20 травня 2020 року карантин продовжено до 22 червня 2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 року №500 карантин продовжено до 31 липня 2020 року.

Відповідно до положень пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114,122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Оскільки учасниками справи реалізовані усі права на подачу відповідних процесуальних документів, то спір може бути вирішений по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Наказом Інспекції від 09.12.2019 року № 514 призначена позапланова перевірка заявника з питання дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті суб`єкта господарювання Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО": «нежитлові будівлі по просп. Ювілейному, 5, у м. Харкові. Підставою перевірки визначено необхідність перевірки виконання вимог припису Інспекції від 25.10.2017 № 801/869-Пр.

На виконання вказаного наказу від 09.12.2019 року № 510, інспекцією було оформлено направлення від 09.12.2019 року № 1218-Н, згідно з яким проведення перевірки заплановано з 10.12.2019 року по 21.12.2019 року.

Про призначення перевірки заявник був сповіщений листом Інспекції від 13.12.2019 №3395/0/250/19. Відповідно до цього листа позивача було повідомлено про проведення позапланового заходу на вищевказаному об`єкті будівництва та про дату та час безпосереднього виходу на об`єкт, який мав відбутись за день до закінчення перевірки - 20.12.2019 року об 10:00 год.

Вказаний лист було отримано ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та Ко» 20.12.2019р.- в день, коли мала бути проведено перевірку, про що зазначено позивачем в листі від 21.12.2019р. №1180, яким було повідомлено Інспекцію про отримання вищезазначеного листа Інспекції від 13.12.2019 та зазначено про об`єктивну неможливість прийняти участь у позаплановій перевірці заявником.

Судом з доповідної записки головного спеціаліста сектору інспекційної роботи інспекції Швидича О.І. від 21.12.2019 року, встановлено, що під час виходу на місце за вищевказаною адресою, на зазначеній земельній ділянці розташовано комплекс нежитлових будівель торговельного призначення. У визначений час суб`єкт містобудування, що має відношення до даного об`єкту з відповідними підтверджуючими документами був відсутній. Будівельні роботи не проводились. У зв`язку із відсутністю суб`єкта містобудування (уповноваженого представника) не видалось за можливе провести перевірку у відповідності до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Таким чином, позапланова перевірка відповідно до направлення Інспекції від 09.12.2019 року № 1218-Н та наказу від 09.12.2019 року № 514 на об`єкті: «нежитлові будівлі по просп. Ювілейному,5 у м. Харкові» проведена не була.

В подальшому Інспекцією наказом від 23.12.2019 року № 537 призначено позапланову перевірку на об`єкті: «Об`єкт будівництва по просп. Ювілейному, 5, у м. Харкові».

На виконання зазначеного наказу від 23.12.2019 року №537, Інспекцією оформлено направлення від 23.12.2019 року № 1283-н, в якому встановлено строк проведення перевірки визначений з 24.12.2019 року по 11.01.2020 рік.

Підстава перевірки, як в наказі від 23.12.2019 № 537, так і в самому направленні від 23.12.2019 року № 1283-н, залишилась незмінною - необхідність перевірки виконання вимог припису Інспекції від 25.10.2017 року № 801/869-Пр.

Позивачем листом від 27.12.2019 р. №1204, адресованого на адресу Інспекції, повідомлено відповідача, що Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" не допускає Інспекцію до проведення позапланової перевірки на підставі направлення від 23.12.2019р. № 1283-н, з підстав повторності здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), посилаючись на норму ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

В останній день перевірки 11.01.2020р. Інспекцією складено акт №1283-А про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, яким було зафіксовано не допуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт: «нежитлові будівлі по просп. Ювілейному,5, у м. Харкові, у зв`язку з чим було порушено пункт 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Окрім акту, 11.01.2020 р. Інспекцією складено припис № 1283-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано у термін до 24.01.2020р. усунути допущені порушення вимог чинного законодавства щодо недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.01.2020р. складеного відносно ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та Ко» щодо об`єкту «нежитлові будівлі по просп. Ювілейному, 5, у м. Харкові», зафіксовані виявлені порушення позивачем пункту 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, відповідальність за яке передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Вказаним протокол містить відомості про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності - 22.01.2020 о 15:00 год.

Вищезазначені акт, припис та протокол від 11.01.2020 направлялись 13.01.2020 р. на адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та Ко» засобами поштового зв`язку та 27.01.2020 документи були отримані ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та Ко», що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

22.01.2020 р. Інспекцією було винесено постанову від 22.01.2020 року №3/230/250-20-П про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким до ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та Ко» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 63030,00 грн.

Вважаючи дії відповідача щодо призначення повторної перевірки на підставі наказу від 23.12.2019 р. №537 та здійснення дій по проведенню перевірки за направленням від 23.12.2019 року № 1283-Н протиправними, за наслідками якої було складено оскаржувані припис та постанова про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав з вказаним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд вважає, що до відносин, які склались на підставі встановлених судом обставин спору, підлягають застосуванню наступні норми права.

Частиною 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зміст та обсяг повноважень органів архітектурно-будівельного контролю на перевірку дотримання особами вимог закону у сфері будівельної справи, а також приводи, способи та порядок реалізації таких повноважень унормовані приписами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Так, за визначенням ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Наведене визначення за критерієм - предмет правового регулювання має пріоритет у застосування порівняно із визначенням державного нагляду (контролю), наведеного у ч.1 ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

При цьому, у силу ч.4 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Частинами 1, 2 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» унормовано, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Пунктом 4 абз. 6 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас із цим, ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», передбачено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог ст.1, ст.3, ч. ч. 1, 4, 6-8, абз.2 ч.10, ч. ч. 13 і 14 ст.4, ч.ч.1-4 ст.5, ч.3 ст.6, ч. ч.1 - 4, 6 ст.7, ст.ст.9, 10, 19, 20, 21, ч.3 ст.22 цього Закону.

Обов`язковість проведення планового чи позапланового заходу нагляду (контролю) у присутності керівника суб`єкта господарювання (або особи, уповноваженої керівником) передбачена ч.11 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відтак, із змісту ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не витікає існування у заявника суб`єктивного права (або матеріального інтересу) на обов`язкову участь у заході нагляду (контролю) у сфері будівельної справи.

Однак, відносини з приводу проведення органами архітектурно-будівельного контролю перевірок додатково деталізовані нормами Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю Загальна частина (затверджений постановою КМУ від 23.05.2011р. №553; далі за текстом Порядок №553).

Відповідно до п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Цим пунктом однією з підстав для проведення позапланової перевірки визначено необхідність перевірки виконання суб`єктом містобудування вимог раніше виданого припису.

Пунктом 9 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Таким чином, присутність представників суб`єктів містобудування під час проведення перевірки обумовлені дією спеціальної норми права - п.9 Порядку №553.

Це ж положення відтворено і у тексті п.13 Порядку №553, де указано, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (п. 7 Порядку № 553).

Перевіривши зміст оскаржуваного наказу та направлення, судом встановлено, що перевірку було призначено в межах десяти робочих днів, з урахуванням святкових і вихідних днів, які припадали на дати з 24.12.2019 р. по 11.01.2020.

Як з`ясовано судом за матеріалами справи, позапланова перевірка відповідно до направлення Інспекції від 09.12.2019 №1218-Н та наказу від 09.12.2019 року № 514 на об`єкті: «нежитлові будівлі по просп. Ювілейному, 5, у м. Харкові» фактично проведена не була через неможливість забезпечення присутності суб`єкта містобудування - ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та Ко», а також через існуючі часові обмеженнями її проведення у 10 робочих днів.

Обставини відсутності реалізації направлення Інспекції від 09.12.2019 року № 1218-Н та наказу від 09.12.2019 року № 514 шляхом здійснення відповідно перевірки, підтверджується доповідною запискою головного спеціаліста сектору інспекційної роботи інспекції Швидича О.1. від 21.12.2020 року.

В подальшому, маючи не меті провести перевірку з тих самих підстав (перевірки виконання вимог припису Інспекції від 25.10.2017 року №801/868-Пр.), відповідачем було складено новий наказ та направлення, що не суперечить Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Наказ про призначення перевірки від 09.12.2019 року №514, не оскаржений, а сам предмет перевірки - виконання вимог припису Інспекції від 25.10.2017 року №801/868-Пр., передбачає здійснення контролю аж до усунення порушення у сфері містобудування.

Отже, суд приходить до висновків, про відсутність повторності здійснення владним суб`єктом управлінських функцій під час здійснення перевірки в межах направлення Інспекції від 23.12.2019 року №1283-Н та наказу від 23.12.2019 року №537, оскільки фактично перевірка за направленням Інспекції від 09.12.2019 року № 1218-Н та наказом від 09.12.2019 року № 514 - проведена не була.

Вказане свідчить про відсутність порушення Інспекцією ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за якою повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновків, щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправними дії начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катерини Олександрівни щодо призначення повторної перевірки на підставі Наказу №537 від 23.12.2019 року та визнання протиправними дії головних спеціалістів сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненко Ігора Станіславовича та ОСОБА_1 щодо здійснення перевірки за направленням №1283-Н від 23.12.2019 року.

Продовжуючи розгляд справи щодо частини позовних вимог про визнання протиправним та скасування припису, суд зазначає наступне.

За приписами п.12 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Судом встановлено, що у спірних правовідносинах було складено акт №1283-А від 11.01.2020 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Таким чином, перевірку проведено не було з підстав недопущення позивачем посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, для виконання покладених на них функцій.

Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є підставою для винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та притягнення суб`єкта містобудування до відповідальності шляхом накладення штрафу.

З документів наданих до суду встановлено, що позивач визнає факт не допуску посадових осіб органу архітектурно-будівельного контролю до перевірки.

Враховуючи наведене та безпідставне не допущення ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" працівників відповідача до проведення позапланової перевірки, суд приходить до висновків, що Інспекція у спірних правовідносинах діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб передбачений чинним законодавством, отже правомірно склала Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №1283-Пр-У від 11.01.2020 року, у зв`язку з чим, позовні вимоги щодо його скасування також не підлягають задоволенню.

Щодо правомірності притягнення позивача до відповідальності та винесення постанови про накладення штрафу, суд зазначає наступне.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», п.2 ч.6 ст.2 якого передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з п.20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (надалі за текстом Порядок № 244) посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

За приписами абз. 2 п.17 Порядку № 244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Суд зазначає, що єдиним документом, яким позивач повідомлявся про призначення на 22.01.2020 року розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно нього, є протокол від 11.01.2020 року.

За матеріалами справи судом встановлено, що акт від 11.01.2020 року № 1283-А та протокол від 11.01.2020 р. про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено дату, час і місце розгляду справи відносно ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» - 22.01.2020 року о 15:00 год., 61003, м. Харків, пров. Соборний, 1, каб. 205 - були направлені на адресу позивача поштою лише 14.01.2020 року, про що свідчать наявні в матеріалах справи копії опису до рекомендованого поштового відправлення.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №637, яке було надіслано 14.01.2020р., позивачем було отримано протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності лише 27.01.2020 року, тобто після того, як розгляд справи вже відбувся.

Отже, вказаний протокол не може вважатися таким, що вручений позивачеві у розумінні абз. 2 п.17 Порядку № 244, а саме не пізніше ніж за 3 доби, а відтак, позивач не може вважатися таким, що належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності шляхом направлення йому протоколу від 11.01.2020.

Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 03.10.2018 року по справі № 210/954/17 суд відхиляє, оскільки висновок про дотримання контролюючим органом процедури розгляду справи зроблений касаційним судом з урахуванням того, що директор суб`єкта містобудування був ознайомлений з направленням на перевірку під підпис, у зв`язку з чим доводи останнього про відсутність під час перевірки було відхилено судом. Крім того, як вбачається з вказаної постанови Верховного Суду, копію акту про проведення перевірки та протоколу від 26.10.2016 року було направлено суб`єкту містобудування поштою 31.10.2016 року, в той час як розгляд справи було призначено на 08.11.2016.

Натомість, у спірних відносинах позивач не був повідомлений про проведення перевірки не пізніше ніж за 3 доби до дня розгляду справи, а відповідач не забезпечив направлення протоколу таким чином, щоб повідомити завчасно та забезпечити йому можливість бути присутнім під час розгляду справи, а також надати пояснення та докази з приводу встановленого протоколом порушення.

Доказів повідомлення позивача не пізніше ніж за 3 доби про розгляд справи відносно нього в інший спосіб, ніж надіслання протоколу, відповідачем до матеріалів справи не надано.

Також, суд зважає на практику Верховного Суду, в постанові якого (справа №308/12552/16-а від 30.01.2020р.) викладені наступні висновки: "Колегія суддів враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо. Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим."

Крім того, суд бере до уваги, що штраф у розмірі 63060,00 грн., який було застосовано до позивача, є суттєвим.

Особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Вказані висновки також наведені в постанові Верховного суду від 12 червня 2019 року по справі №813/3415/18.

Частиною 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, беручи до уваги відсутність доказів обізнаності позивача з фактом складення протоколу 11.01.2020 року та призначення розгляду справи про правопорушення завчасно, суд вказує, що відповідачем не доведено дотримання процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко».

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним нормам відповідач як суб`єкт владних повноважень, правомірності прийнятої ним постанови від 22.01.2020 року про притягнення ПрАТ «Концерн АВЕК» до відповідальності у вигляді штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, належним чином не довів.

Враховуючи вищенаведене, у зв`язку з підтвердженим судовим розглядом порушенням процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування постанови Інспекції ДАБК від 22.01.2020 року №7/230/250-20-П, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Оцінивши добуті по справі докази в їх сукупності за правилами ст. ст.72-78, 90, 211 КАС України, суд зазначає, що владний суб`єкт при накладенні штрафу не дотримався вимог ч.2 ст.19 Конституції України, позаяк розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було проведено з порушенням дотримання її процедури в частині повідомлення позивача про дату та час розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування постанови Інспекції ДАБК від 22.01.2020 року № 7/230/250-20-П, отже позовні вимоги в цій частині підлягають до задоволення.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі Гарсія Руїз проти Іспанії, від 22.02.2007р. у справі Красуля проти Росії, від 05.05.2011р. у справі Ільяді проти Росії, від 28.10.2010р. у справі Трофимчук проти України, від 09.12.1994р. у справі Хіро Балані проти Іспанії, від 01.07.2003р. у справі Суомінен проти Фінляндії, від 07.06.2008р. у справі Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії) і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Розподіл судових витрат по справі слід здійснити відповідно до ст.139 КАС України та Закону України "Про судовий збір".

Керуючись ст. ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, ст.ст.241-243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позов Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катерини Олександрівни, Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Швидича Олександра Івановича, Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненка Ігоря Станіславовича про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису та постанови - задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №7/230/250-20-П від 22.01.2020 р. про накладення 63.060,00 грн. штрафу.

В іншій частині позовні вимоги - відмовити.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (адреса: вул. Сумська, 70, м. Харків, 61002, ) за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (адреса: майдан Конституції, 7, м. Харків, 61003, ) частину витрат зі сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, з урахуванням ч.3 Розділу VІ Прикінцевих положень КАС України, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Мар`єнко Л.М.