Справа № 160/3862/20
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 липня 2020 року Справа № 160/3862/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сліпець Н.Є.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) у місті Дніпро адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ДДепартаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу, -
09.04.2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якому просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову №2/600 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2020 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.04.2020 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, за наявними у справі матеріалами на 19.05.2020 року, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (а.с. 34).
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Також, в провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебувала справа №160/4129/20 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.02.2020 року складений Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області відносно ФОП ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 03.06.2020 року було об`єднано в одне провадження адміністративну справу №160/3862/20 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною постанови про накладення штрафу з адміністративною справою №160/4129/20 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису та продовжити розгляд об`єднаних справ під єдиним номером №160/3862/20 (а.с. 83-84).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірною постановою його визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», яке полягає у недопущенні посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Однак, оскаржувані постанова та припис є незаконними виходячи з порушення відповідачем процедури перевірки, на підставі якої вини були винесені, оскільки позивач не був завчасно та належним чином повідомлений про проведення такої перевірки. Наведені обставини, на думку позивача, свідчать про порушення Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Крім того, на день розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності він не був обізнаний про дату та час розгляду справи, не отримав акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки, а також відповідні протокол та припис, що позбавило його можливості як бути присутнім під час винесення оскаржуваної постанови, так і надавати відповідні докази та пояснення, інші відомості, що мають суттєве значення для справи, що є підставою для визнання протиправними та скасування припису від 28.02.2020 року та постанови від 10.03.2020 року, як винесених з порушенням законодавчо встановленої процедури, прав та інтересів позивача.
03.06.2020 року представником відповідача подано письмовий відзив на позов, в якому представник просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, посилаючись на те, що нормами чинного містобудівного законодавства не передбачено обов`язку повідомляти суб`єктів містобудування про час та місце проведення відносно них позапланової перевірки. Крім того, листом від 17.02.2020 року позивача повідомлено про проведення перевірки, а тому, на думку представника відповідача з боку департаменту вжито всіх можливих заходів з метою проведення перевірки в присутності позивача чи уповноваженої ним особи. Представник відповідача зазначає, що дії Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області під час перевірки, є цілком правомірними, оскільки проведені на підставі звернення виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області від 28.01.2020 року №6/18/95 та наказу від 06.02.2020 року №285 про проведення позапланової перевірки об`єкта, що розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Покровський район, вул. Конституційна, 16, 16/1, 16/2. Так, на підставі вищезазначеного наказу видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 14.02.2020 року №14 у період з 17.02.2020 року до 28.02.2020 року та розпочаті заходи для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті. При цьому, посадові особи Департаменту ДАБІ в Дніпропетровській області 28.02.2020 року, прибувши на об`єкт для проведення перевірки пред`явили працівнику автозаправної станції на об`єкті перевірки посвідчення та направлення. Разом з тим, позивач для проведення перевірки не з`явився та всупереч абз. 2, 5 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, не допустив посадових осіб ДАБІ для проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю та не надав необхідні документи стосовно вищезазначеного об`єкта. Враховуючи вищенаведене, відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 28.02.2020 за формою, затвердженою наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2020 року та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.02.2020 року. Працівник автозаправної станції на об`єкті перевірки відмовився підписуватися у всіх вищезазначених документах, про що зроблено у акті відповідний запис, та надіслано всі документи позивачу рекомендованим листом. 10.03.2020 року Департаментом ДАБІ винесено постанову №2/600 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на позивача за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій у сумі 63 060,00 грн. Відповідач вважає, що належним чином повідомив суб`єкта перевірки про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та виніс оскаржувану постанову у зв`язку з чим просив у задоволенні позову відмовити.
Відповідно до положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Згідно ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 28.01.2020 року на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області надійшов лист виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області №6/18/95 «Щодо вжиття заходів» щодо можливого порушення позивачем вимог містобудівного законодавства (а.с. 52).
З метою встановлення фактичних обставин, Департаментом ДАБІ в Дніпропетровській області в межах наданих повноважень 06.02.2020 року видано наказ № 285 «Про проведення позапланової перевірки», яким відповідачу наказано провести позапланову перевірку позивача, як суб`єкта містобудівної діяльності за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Покровський район, вул. Конституційна, 16, 16/1, 16/2 (а.с. 51).
На підставі наказу видано направлення №14 від 14.02.2020 року для проведення позапланового заходу (а.с. 50).
Про проведення перевірки позивача повідомлено листом від 17.02.2020 року №1004-1.19/411 (а.с. 53-54).
Під час проведення перевірки, 28.02.2020 року посадовими особами відповідача складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (а.с. 55).
Також, 28.02.2020 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогою повідомити Департамент про виконання припису у термін до 16.03.2020 року (а.с. 58).
За результатами розгляду справи, відповідно до положень Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», відповідачем прийнято постанову №2/600 від 10.03.2020 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 63 060,00 грн. (а.с. 65).
Позивач вважає постанову №2/600 від 10.03.2020 року, а також припис від 28.02.2020 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а тому звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно пункту 8 частини 1 статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів,розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.
Згідно положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).
Відповідно п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку №553 передбачено те, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
За приписами п.1 Порядку №553, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
У свою чергу, частиною 3 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877) передбачено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно приписів частини 3-4 статті 7 Закону № 877, у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Відповідно до частини 5 статті 7 Закону №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
За приписами пункту 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Відповідно п.13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому, згідно п.14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;
виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
За приписами п. 12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, в тому числі: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
У разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Відповідно п.17 Порядку №553у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.20 Порядку № 553).
Відповідно до п.21 Порядку №553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
З аналізу вказаних положень чинного законодавства вбачається, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності, та під час здійснення такого контролю мають право, крім іншого, на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Вказаному праву контролюючого органу кореспондує обов`язок суб`єкта містобудування допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, який, крім того, може бути присутнім під час здійснення перевірки, або має право забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У такому випадку допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.
Відповідно пункту 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.94 року №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Виходячи із системного змісту вищенаведених норм, можна зробити висновок про те, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою допуску його посадових осіб до проведення перевірки та участі суб`єктів містобудування (їх представників) зобов`язаний повідомити останнього (за їх присутності) про проведення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку, а посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки та ознайомити з підставою для проведення перевірки.
Таким чином, забезпечення участі суб`єктів містобудування (їх представників) під час проведення перевірки і встановлення факту не допуску до проведення перевірки є можливим лише у випадку належного повідомлення про проведення перевірки.
Вказане повідомлення позивачем отримано було лише 25.03.2020 року, тобто вже після виходу посадових осіб відповідача на перевірку та складення акту про не допуск.
Доказів протилежного відповідачем надано не було.
Відтак, позивач фактично не міг забезпечити присутність 28.02.2020 року уповноваженої особи під час проведення позапланової перевірки, а тому суд дійшов висновку, що відсутність на місці проведення перевірки уповноваженої особи позивача унеможливлює як сам факт вчинення нею перешкод (не допуску) у проведенні посадовими особами відповідача перевірки, так і проведення самої перевірки.
Відповідачем не надані будь-які докази того, що позивачем здійснювались дії, які б спричинили недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, оскільки акт від 28.02.2020 року не міститься даних про те, які саме дії, вчинені позивачем (його уповноваженими особами/представниками), унеможливили допуск на місце перевірки працівників відповідача.
Крім того, сам акт від 28.02.2020 року, як єдиний доказ вчинення порушення п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», містить відомостей про те, позивачем особисто вчинено порушення у виді не допуску посадових осіб відповідача до перевірки, в той час як останній був відсутній при її проведенні.
Таким чином, вказані обставини у сукупності не можуть бути належними доказами у підтвердження факту не допуску позивачем посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки. При цьому, суд зазначає, що проведення перевірки у встановленому законом порядку є передумовою для прийняття в подальшому припису про усунення встановлених порушень та постанови про накладення штрафу, а тому в разі недотримання встановлених вимог, у посадової особи органу контролю відсутні підстави на прийняття будь-яких рішень за результатами виявлених порушень.
Таким чином, враховуючи те, що відповідачем не було доведено наявності порушень в діях позивача у виді не допуску посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва, суд дійшов висновку, що відповідачем також не доведено правомірність прийнятого припису від 28.02.2020 року та постанови №2/600 від 10.03.2020 року про накладення штрафу.
В силу вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Згідно ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені у ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи викладене, сплачений позивачем судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2 942,80 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.
Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
У зв`язку із перебуванням головуючого судді у період з 18.06.2020 року по 01.07.2020 року у відпустці, рішення суду складено 02.07.2020 року.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати припис від 28.02.2020 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, складений Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.
Визнати протиправною та скасувати постанову №2/600 від 10.03.2020 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець