Справа № 200/6516/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 червня 2020 року Справа № 200/6516/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Піддубцеві О.В.
представника позивача Коваленко Д.П.
представника відповідача Ховрич О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Дніпровська міська рада про скасування постанови, -
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №200/6516/19 розподілена судді Віхровій В.С.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.1 ст. 262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 р. позовну заяву було залишено без руху та надано час для усунення недолків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.02.2020 р. справу прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін у судове засідання, яке призначено на 18.03.2020 р. о 10:20 год.
18.03.2020 р. до суду надійшла уточнена позовна заява з доказами її направлення на адресу відповідача.
Уточнена позовна заява обґрунтована наявністю підстав для скасування постанови та неправомірності накладення штрафу, оскільки жодні докази не свідчать про те, що ФОП ОСОБА_1 є власником об`єкту, а отже не є суб`єктом, зазначеним у ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності». Крім того, відповідачем допущено порушення процедури призначення, проведення позапланового заходу контролю і оформлення результатів такого заходу.
Судове засідання 18.03.2020 р. було знято з розгляду у зв`язку із оголошенням загальнодержавного карантину згідно Постанови КМУ №211 від 11.03.2020 р. та впровадження низки заходів на її виконання.
За наведених підстав, судом ухвалою від 18.03.2020 р. було зупинено провадження у справі
25.03.2020 р. до суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач вказує, що позаплановий захід контролю були здійснено в межах наданих повноважень, за наявності обґрунтованих на те підстав, висновки були оформлені у відповідності до встановленої форми. Так, відносно позивача встановлено порушення у сфері містобудівної діяльності, яке має наслідком притягнення до відповідальності у вигляді накладення штрафу. Оскільки згідно даних з Державного реєстру речових прав ОСОБА_1 є власником об`єкту, саме на неї, як на суб`єкта будівництва були складені документи за результатами позапланового заходу контролю. Крім того, відповідач вказує, що позивачем було пропущено 15-денний строк звернення до суду з позовом про оскарження постанови.
Одночасно з відзивом, відповідачем подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2020 р. за провадження у справі було поновлено та призначено до розгляду у судовому засіданні 01.06.2020 р. об 11:20 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2020 р. за клопотанням Дніпровської міської ради останнього залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
У судове засідання 01.06.2020 р. прибули уповноважені представники сторін, представник третьої особи у судове засідання не з`явився. Для повторного виклику учасників справи до судового засідання, надання позивачем додаткових пояснень, розгляд справи відкладено до 12:40 год. 17.06.2020 р.
17.06.2020 р. відповідачем подано уточнене клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
Також, 17.06.2020 р. через канцелярію суду надійшли письмові пояснення від третьої особи, згідно яких остання підтримує доводи відповідача щодо правомірності накладення штрафу спірною постановою.
У судове засідання 17.06.2020 р. прибули уповноважені представники сторін, представник третьої особи у судове засідання не був допущений у зв`язку із не підтвердженням своїх повноважень.
Суд ухвалив відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. Судовий розгляд справи відкладено до 12:00 год. 26.06.2020 р.
У судове засідання 26.06.2020 р. прибули уповноважені представники сторін, представник третьої особи у судове засідання не прибув, причини неявки не повідомив.
Представник позивача вимоги позову (з урахуванням їх уточнень від 18.03.2020 р.) підтримала, просила їх задовольнити.
Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечувала у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, які прибули до судового засідання, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_1 зареєстрована як фізична особа-підприємець 18.05.2010 р. у ГУ ДФС у Дніпропетровській області, Шевченківське управління, Шевченківська ДПІ (Шевченківський р-н м.Дніпра).
Видами діяльності є:
код КВЕД 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів;
код КВЕД 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування;
код КВЕД 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний), що підтверджується відомостями із ЄДРПОУ, які містяться в матеріалах справи.
Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16.12.2019 р. щодо адреси/місцезнаходження: АДРЕСА_1. власниками нежитлового приміщення, об`єкта: загальна площа (кв.м): 615.6, Опис: А-1 - приміщення кафе (у підземному переході), що складається з 1-тамбур площею - 5,0 кв.м., Іа-тамбур площею - 9,1 кв.м., 2-туалет площею - 6,4 кв.м., 3-туалет площею - 2,8 кв.м., 4-туалет площею - 3,1 кв.м., 4а - підсобне приміщення площею - 2,8 кв.м., 5-підсобне приміщення площею -7,8 кв.м., 6-приміщення площею -9,6 кв.м., 7-зала площею - 96,7 кв.м., 8-приміщення площею - 6,2 кв.м., 9-кухня площею - 11,9 кв.м., 10-мийка площею - 8,4 кв.м., 11-комора площею - 8,8 кв.м., 12-комора площею - 11,6 кв.м., 13-коридор площею - 17,0 кв.м., 14-тамбур площею - 2,6 кв.м., 14а-тамбур площею - 2,1 кв.м., 15-кабінет площею - 5,0 кв.м., 16-комора площею - 6,5 кв.м., 17-тамбур площею - 8.7 кв.м., 18-приміщення площею - 9,0 кв.м., 18а-приміщення площею - 2,0 кв.м., 19-тамбур площею - 9,9 кв.м., 20-приміщення площею - 51,2 кв.м., 21-комора площею - 4,4 кв.м., 22-тамбур площею - 3,6 кв.м., 23-коридор площею - 10,5 кв.м., 24-комора площею - 11,0 кв.м.. загальною площею - 333,7 кв. м.; А1-1 - набудова, яка складається з 26-приміщення площею - 37,5 кв.м.; А2-2 - прибудова, яка складається з 25-коридор площею - 14,5 кв.м., 28-коридор площею - 14,3 кв.м. загальною площею - 28,8 кв. м.; АЗ-2 - автомийка, яка складається з 27-автомийка площею - 104,3 кв.м., 29-приміщення площею - 111,3 кв.м. загальною площею - 215,6 кв. м. є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
В матеріалах справи містяться відомості, що 22.12.2018 р. міський голова м. Дніпропетровська звернувся із листом від 22.12.2018 р. №4/20-1753 "Про проведення перевірок" до начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М. з метою ініціювання перевірок фактичного проведення суб`єктами господарювання у м. Дніпрі з проведення самочинного будівництва об`єктів нерухомого майна.
На підставі вищенаведеного листа, п.6 ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз.8 п.7 Порядку №553, відповідачем 08.01.2019р. було прийнято наказ за №19п "Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м. Дніпро, просп. Слобожанський, 1 Д, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт".
09.01.2019 р. сформовано направлення для проведення позапланового заходу за №0016,
Відповідачем під час здійснення заходу контролю встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 ч.8 ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №641, а саме: ФОП ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , експлуатується приміщення кафе (у підземному переході) та автомийка без відповідних дозвільних документів, які дають право на експлуатацію даного об`єкта.
У зв`язку із встановленим порушенням, відповідачем 14.01.2020 р. складені припис про усунення порушень та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності
Позивач та/або його представник при проведенні заходу були відсутні, копії документів за результатами заходу контролю були надіслані позивачу засобами поштового зв`язку 17.01.2019 р., що підтверджується наявним в матеріалах справи фіскальним чеком ПАТ "Укрпошта" від 17.01.2020 р.
Непогоджуючись з накладеним штрафом даною постановою позивач звернулась до суду з даним позовом.
Досліджуючи спірну постанову на предмет її відповідності закону суд виходить з наступного.
Правовідносини сторін, що виникають у сфері встановлення правових та організаційних основ містобудівної діяльності і спрямування на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, встановлення відповідальності юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визначення процедур здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт регулюються нормами Конституції України від 28.06.1996 № 254к/96-ВР, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а повноваження органів нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами містобудування законодавства у сфері містобудівної діяльності встановлені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, у редакції, чинній на момент проведення перевірки - січень 2019 р. (надалі - Порядок №553) та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995р. №244 (надалі - Порядок №244), Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 тощо.
Відповідно до ст. 6 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", органи, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Відповідно до ч.2 ст.7 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.
Так, у відповідності до вимог ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст.6 ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Відповідно до ч.8 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає вищенаведений Порядок №553.
Згідно з пунктом 2 наведеного Порядку №553, у редакції, чинній на момент проведення перевірки, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Відповідно до вимог пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
За приписами пунктів 7-9 Порядку №553 встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівної діяльності.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
У відповідності до вимог п.12 наведеного Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема:
- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;
- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.
Також і згідно п.13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Пунктом 21 Порядку №553 встановлено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Відповідно до п.17 Порядку №244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягується до відповідальності або його уповноваженого представника.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягується до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Здійснивши системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України та надаючи оцінку доводам сторін, викладених як в заявленій позовній заяві, відзиві до неї, так і в поясненнях позивача, суд виходить з наступного.
Вищенаведені норми свідчать про те, що на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, покладено обов`язок повідомляти суб`єкта містобудування (у даному випадку позивача), який притягується до відповідальності, про час і місце розгляду справи та під час підготовки такої справи до розгляду, посадова особа відповідача має обов`язок з`ясувати (перевірити) чи сповіщено було суб`єкта містобудування (позивача) про час і місце розгляду справи.
При цьому, позивач як суб`єкт містобудування, який притягується до відповідальності, повинен бути повідомлений (сповіщений) про час і місце розгляду справи відповідачем не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Тобто, розглядаючи справу щодо притягнення позивача до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності 29.01.2019 р., відповідач зобов`язаний був повідомити (сповістити) про час і місце розгляду справи позивача не пізніше ніж 26.01.2019 р., а посадова особа відповідача при підготовці справи до розгляду повинна була з`ясувати чи сповіщено позивача про час і місце розгляду справи у строк, встановлений п.17 Порядку №244.
При цьому, суд зазначає, що матеріали справи не містять відомостей про те, що відповідачем було повідомлено (сповіщено) позивача про час і місце розгляду справи у визначений законом строк.
При цьому, посилання представника відповідача на те, що позивачу були направлені акт перевірки, припис та протокол засобами поштового зв`язку 17.01.2019 р. не можуть бути прийняті судом, оскільки:
- не вказують про належне повідомлення позивача про час і місце розгляду справи у строк, встановлений п.17 Порядку №244.
- направлення вказаних документів відбувається лише за умови, якщо позивач відмовився від їх отримання та підписання під час проведення перевірки за приписами п.21 Порядку №553, що в даному випадку не підтверджено;
- надані копії фіскального чеку та Списку згрупованих поштових відправлень від 17.01.2019 р. свідчать тільки про направлення позивачеві акту, протоколу та припису, проте не свідчать про їх отримання. Крім того опис вкладення до поштового відправлення відсутній.
Відповідно до п. 12 Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України
від 13 квітня 2011 р. № 461, експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Абз.2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність про правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлена відповідальність за експлуатацію об`єктів будівництва не прийнятих в експлуатацію лише до суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів або до тих, які виконують функції замовника і підрядника одночасно.
Проте, у ході судового розгляду справи відповідачем жодними доказами не доведено, що позивач є замовником будівництва або виконував функції замовника і підрядника одночасно при будівництві об`єкту, розташованого за адресою; м. Дніпро, просп. Слобожанський, буд. 1 Д.
Доводи відповідача стосовно того, що акт перевірки, припис та протокол були складені стосовно позивача як суб`єкта містобудування - власника вищенаведеного нерухомого майна згідно відомостей із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16.12.2019 р. та згідно відомостей з ЄДРПОУ стосовно позивача як фізичної особи-підприємця, оскільки аналіз змісту наведених документів не містить відомостей про те, що позивач є замовником будівництва даної житлової будівлі, а тому наведені документи не є належними доказами, які свідчать про експлуатацію позивачем вказаного об`єкту без прийняття його в експлуатацію з урахуванням вимог ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України, а, відповідно, і застосування до позивача, як замовника будівництва, штрафу є протиправним та таким, що суперечить чинному вищенаведеному законодавству.
Інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16.12.2019 р. встановлено, що власниками відповідно 1/2 часток об`єктів зазначених в останньому за адресою/місцезнаходженням: АДРЕСА_1 є:
ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , паспорт громадянина України, серія та номер: НОМЕР_2 , виданий 23.05.1997, видавник: Бабушкінський РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області, країна громадянства: Україна;
ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , паспорт громадянина України, серія та номер: НОМЕР_4 , виданий 28.10.1997, видавник: Жовтневий РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області, країна громадянства: Україна.
З чого неможливо дійти беззаперечного висновку про те, що позивачем як замовником експлуатується об`єкт будівництва без відповідної документації.
Під час розгляду справи відповідачем докази на підтвердження експлуатації ФОП ОСОБА_1 приміщення кафе (у підземному переході) та автомийки без відповідних дозвільних документів, які дають право експлуатації даного об`єкта, що є порушенням ч.8 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №461 за адресою: м.Дніпро, просп. Слобожанський, 1 Д, до суду надані не були. Судом таких обставин також не встановлено.
Також суд звертає увагу на процедурні порушення відповідачем при проведенні заходу контролю.
Як вбачається з матеріалів справи підставою для призначення позапланового заходу став лист ДМР від 22.12.2018 р. №4/20-1753.
Відповідно норм ст.6 ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у якості підстав для призначення позапланових перевірок зазначено наступні: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Лист Дніпровської міської ради у даному переліку вісутній.
При цьому, у змісті зазначеного листа зазначено, що Територіальна громада міста Дніпро, в особі Дніпровської міської ради є власником землі в межах міста Дніпро, крім земельних ділянок приватної та державної власності. На цей час на території міста побудовано та ведеться будівництво ряду об`єктів нерухомого майна з порушенням встановленої процедури та без відповідних дозвільних документів, що є порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Отже, є факти проведення самочинного будівництва об`єктів нерухомого майна.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, що затверджене рішенням міської ради від 23.05.2018 р. № 33/32, управління є виконавчим органом Дніпровської міської ради.
Основними завданнями управління є здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до викладеного, мер міста просить перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, про що скласти відповідні акти перевірок та у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, скласти протоколи та видати приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності або про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт, на об`єктах будівництва згідно з додатком.
За таких обставин, лист за своїм змістом та формою не слугує безумовним доказом вчинення порушення норм містобудівної діяльності та з урахуванням відсутності факту доведення відповідачем експлуатації наведеного вище приміщення позивачем, не може бути підставою для притягнення за його наслідками до адміністративної відповідальності особи у вигляді штрафу.
Суд звертає увагу, що в листі повідомляється про наявність інформації про самочинні будівництва об`єктів нерухомого майна, відповідно заходи контролю, призначені на підставі даного листа мають стосуватися саме такого предмету перевірки. Проте, як вказує зміст Акту перевірки та постанова про накладення штрафу, позивача притягнуто до відповідальності за експлуатацію обєкту нерухомого майна без дозвільної документації, що вказує на те, що захід контрою не було проведено на предмет тієї інформація, яка обумовлена листом, а саме: самочинного будівництва.
Під час судового розгляду справи судом, серед іншого, встановлено недотримання відповідачем вимог щодо форми та змісту Акту, проти чого відповідачем жодних обґрунтованих пояснень не надано.
Рішення набрало законної сили 21.01.2020 р.

В силу положень ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені у даному рішенні суду, мають преюдиціальне значення при вирішені справи по суті.

У статті 2 КАС України вказано, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Верховний Суд України в постанові від 03.05.2018 р. у справі №204/5502/17 (2-а/204/208/17) (адміністративне провадження №К/9901/22212/18), ухваленій за заявою про перегляд судових рішень з підстави встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні справи судом, зазначив, що у справі, що розглядається, рішенням Європейського суду з прав людини встановлено порушення національним судом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права підприємства-заявника на доступ до суду, оскільки Вищий господарський суд України при розгляді повторної касаційної скарги ТОВ "Фріда" виявив надмірний формалізм, повертаючи скаргу без розгляду у зв`язку пропуском строку, встановленого для її подання, без клопотання про відновлення цього строку, і безпідставно не дав оцінки супровідному листу підприємства-заявника, в якому містилося клопотання продовжити відповідний строк і розглянути по суті касаційну скаргу.

Суд звертає увагу, що доводи відповідача та третьої особи відносно пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом не знайшли свого підтвердження і висновки суду з даного питання викладені в ухвалі від 17.06.2020 р.

Згідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведених обставин у сукупності, позовні вимоги з урахуванням їх уточнень від 18.03.2020 р. підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 90, 132, 139, 246-247, 249, 255, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Дніпровська міська рада про скасування постанови, - задовольнити;

Визнати протиправною та скасувати постанову управління державного архітектурно будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від ід 29.01.2019 р. №08/2901, якою визнано фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.4 ч.2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 69156,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 01 липня 2020 року

Суддя В.С. Віхрова