Справа № 160/1193/20
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2020-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2020 року Справа № 160/1193/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Імпекс Дніпро" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -
29 січня 2020 рокуТовариство з обмеженою відповідальністю "Схід Імпекс Дніпро" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить суд:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідачем 06.02.2020 року отримано копію ухвали суду про відкриття спрощеного позовного провадження в даній адміністративній справі та копію позову разом із копіями доданих до нього документів.
21.02.2020 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив щодо заявлених позовних вимог, в якому відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Посадовими особами Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було проведено камеральну перевірку з питання своєчасності реєстрації позивачем податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за жовтень 2019 року.
- податкова накладна № 55, дата складання 02.10.2019 р., граничний строк реєстрації 31.10.2019 р., фактична дата реєстрації 14.11.2019 р., кількість днів порушення строків реєстрації 14;
- податкова накладна № 56, дата складання 03.10.2019 р., граничний строк реєстрації 31.10.2019 р., фактична дата реєстрації 14.11.2019 р., кількість днів порушення строків реєстрації 14;
- податкова накладна № 57, дата складання 07.10.2019 р., граничний строк реєстрації 31.10.2019 р., фактична дата реєстрації 14.11.2019 р., кількість днів порушення строків реєстрації 14;
- податкова накладна № 58, дата складання 08.10.2019 р., граничний строк реєстрації 31.10.2019 р., фактична дата реєстрації 14.11.2019 р., кількість днів порушення строків реєстрації 14;
- податкова накладна № 59, дата складання 08.10.2019 р., граничний строк реєстрації 31.10.2019 р., фактична дата реєстрації 14.11.2019 р., кількість днів порушення строків реєстрації 14;
- податкова накладна № 60, дата складання 11.10.2019 р., граничний строк реєстрації 31.10.2019 р., фактична дата реєстрації 14.11.2019 р., кількість днів порушення строків реєстрації 14.
Правомірність вищенаведеного податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області є предметом даної адміністративної справи.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування. їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до підпункту 16.1.2 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Порядок ведення ЄРПН затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», із змінами і доповненнями внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 30 січня 2015 року №20 (далі - Порядок №1246).
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Схід Імпекс Дніпро» на виконання вимог ст. 201 Податкового кодексу України було складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (ЄРПН) податкові накладні: №55 від 02.10.2019 року, №56 від 03.10.2019 року, № 57 від 07.10.2019 року, № 58 від 08.10.2019 року, № 59 від 08.10.2019 року, № 60 від 11.10.2019 року.
В подальшому на електронну адресу ТОВ «Схід Імпекс Дніпро» надійшли квитанції №1 від 15.10.2019 року (щодо податкових накладних №№ 55 - 59) та від 21.10.2019 року (щодо податкової накладної № 60) про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, які долучені до матеріалів справи, та зі змісту яких вбачається, що реєстрацію зазначених вище податкових накладних не можливо здійснити, оскільки накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Податкові накладні ТОВ «Схід Імпекс Дніпро» №55 від 02.10.2019 року, №56 від 03.10.2019 року, № 57 від 07.10.2019 року, № 58 від 08.10.2019 року, № 59 від 08.10.2019 року, № 60 від 11.10.2019 року прп граничному строку реєстрації 31.10.2019 року були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних 14 листопада 2019 року, тобто із чотирнадцятиденною затримкою реєстрації.
13.11.2019 року скасовано запис про арешт в ЄРПН, що дало змогу підприємству позивача 14.11.2019 року зареєструвати податкові накладні №55 від 02.10.2019 року, №56 від 03.10.2019 року, № 57 від 07.10.2019 року, № 58 від 08.10.2019 року, № 59 від 08.10.2019 року, № 60 від 11.10.2019 року по граничному строку реєстрації 31.10.2019 року.
Положеннями пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Тобто, як вбачається із змісту норми п. 1201.1 Податкового кодексу України, осання встановлює відповідальність не за факт відсутності реєстрації платником податків податкової накладної у визначені строки, а саме порушення платником податків строків реєстрації податкової накладної.
Разом з тим, підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України встановлено, що єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії:
1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування);
2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.
Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.
У цьому контексті встановлена нормою пп. 1201.1 ПКУ відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 12.07.2019 у справі №0940/1600/18.
З огляду на те, що позивачем вжито усі залежні від нього дії щодо надання (надіслання) податкових накладних для реєстрації в ЄРПН у строк, встановлений статтею 201 ПК України, проте затримка реєстрації цих податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних виникла не з вини позивача, підстави для застосування до нього штрафних санкцій відсутні.
За практикою Європейського суду з прав людини, викладеною, зокрема, у рішенні від 23.07.2002 у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції», адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів, має саме податкове управління.
Таке правозастосування закріплене і в Кодексі адміністративного судочинства України, частиною другою статті 77 якого передбачено що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до приписів частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Імпекс Дніпро" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник