Справа № 200/6161/20-а
Суддя: Молочна І.С.
Дата ухвалення: 2020-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

03 липня 2020 р. Справа №200/6161/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Молочна І. С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),

встановив:

01.07.2020 ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), позивач, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовними вимогами до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (місце знаходження: вул. Італійська, 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87515; ) про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 07.02.2020 № Ф-414590-46 у розмірі 29139,46 гривень, винесену Головним управлінням Державної податкової служби у Донецькій області.

Позовна заява відповідає вимогам статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Позовну заяву належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Щодо строку звернення до адміністративного суду.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (Далі КАС України) передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Так, єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), за положеннями пункту 2 частини першої статті 1 Закону № 2464-VI, - це консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з абз. 3, 4 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно абз. 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже вказаними положеннями визначено порядок дій платника в частині непогодження із отриманою вимогою, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що про існування спірної вимоги позивач дізналась лише в травні 2020 року з телефонної розмови з державним виконавцем Центрального відділу державної виконавчої служби у м. Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, коли з її пенсії проведено відрахування в сумі 29139,46 гривень. Позивач оскаржила спірну вимогу в адміністративному порядку, за результатом чого 20.06.2020 контролюючим органом прийнято рішення, що скарга не підлягає задоволенню.

Не погоджуючись з оскаржуваною вимогою та рішенням за результатом адміністративного оскарження, позивач звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з даним позовом засобами поштового зв`язку 26.06.2020, який отримано судом 30.06.2020.

За таких обставин, питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду буде вирішено судом на стадії розгляду справи по суті.

Щодо питання сплати судового збору.

Разом із позовною заявою позивач надає клопотання про звільнення від сплати судового збору, обґрунтоване тим, що позивач має скрутне майнове становище, яке не дозволяє сплатити судовий збір за подання позову.

Згідно з частиною 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно частини 1 статті 8 Закону №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведеного вбачається, що якщо майновий стан особи не дає можливості оплатити судові витрати, суд на свій розсуд за клопотанням особи може прийняти одне з таких рішень: зменшити розмір належних до оплати судових витрат; звільнити особу від оплати судових витрат повністю або частково; відстрочити оплату судових витрат на визначений строк; розстрочити оплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року №2 Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Отже, підставою для вчинення процесуальних дій щодо звільнення, розстрочки або відстрочки від сплати судового збору є рівень майнового стану сторони. При цьому, в порядку статті 133 КАС України звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору у даній справі.

В свою чергу, з огляду на те, що, що позивач є пенсіонером, а з його пенсійних виплат стягнуто розмір суми оскаржуваної вимоги, враховуючи надану медичну документацію про стан здоров`я, суд дійшов висновку про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення в адміністративній справі №200/6161/20.

Отже, підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, немає.

Відповідно до статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до положень статті 257 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників адміністративної справи, вбачаються підстави розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У відповідності до статті 260 КАС України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до статті 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Таким чином, враховуючи, що адміністративна справа за даним позовом є справою незначної складності, її розгляд слід проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Керуючись статтями 12, 160, 161, 171, 173, 179, 257, 258, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду.

2. Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки).

3. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження одноособово суддею Молочною І.С., без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

4. Витребувати у відповідача:

- оскаржувану вимогу Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про сплату боргу (недоїмки) 07.02.2020 № Ф-414590-46;

- всі документи, на підставі яких прийнято оскаржуване рішення;

- докази вручення позивачеві вимоги Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про сплату боргу (недоїмки) 07.02.2020 № Ф-414590-46;

- відомості відносно звернення контролюючого органу щодо примусового виконання спірного рішення, результат такого звернення, прийняті рішення за результатом такого звернення;

- подану позивачем звітність за період з 2015 року по день розгляду справи;

- розрахунок вимоги від 07.02.2020 № Ф-414590-46 про сплату боргу (недоїмки);

- витяг з інтегрованої картки платника ОСОБА_1 за період з 2015 року по день розгляду справи,

- відомості та документи, що підтверджують перебування позивача на обліку в податковому органі за період з 2015 року по день розгляду справи,

- відомості про вжиті заходи та прийняті рішення за результатом розгляду заяви позивача про припинення адвокатської діяльності та зняття з податкового обліку;

- належним чином засвідчену заяву позивача про припинення адвокатської діяльності та зняття з податкового обліку,

- будь-які інші документи, що стали підставою для виникнення спірних правовідносин.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Донецькій області надати витребувані докази протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання ухвали.

Зобов`язати відповідача надати (надіслати) суду витребувані докази засобами електронного і поштового зв`язку (е-mail: , 84122, Донецька обл., м. Слов`янськ, вул. Добровольського, буд.

У разі неможливості подати витребувані докази у встановлений строк, повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

5. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання до суду відзиву на позовну заяву з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

До відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

6. Роз`яснити позивачу право на подання відповіді на відзив протягом трьох днів з дня отримання відзиву на позовну заяву, а відповідачу право на подання заперечень протягом трьох днів з дня отримання відповіді на відзив.

Відповідь на відзив та заперечення одночасно з поданням до суду мають бути надіслані іншим учасникам справи.

7. Дана ухвала підлягає виконанню з урахуванням положень Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)».

8. Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

9. Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки http://court.gov.ua/).

10. Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя І.С. Молочна