Справа № 400/3983/19
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2020-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Миколаїв.

03 липня 2020 р.справа № 400/3983/19

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Мороза А.О., в спрощеному позовному провадженні з повідомленням учасників справи, в письмовому провадженні, розглянув адміністративну справу

за позовомтовариства з обмеженою відповідальністю "Євро Констракшн", пр-т Незалежності, 22, приміщення 5Н, оф. 9/1, м. Южноукраїнськ, Миколаївська область, 55002

до відповідачіввідповідач 1: Головне управління ДПС у Миколаївській області, вул. Лягіна, 6, м. Миколаїв, 54001 відповідач 2: ДПС України, Львівська площа, 8, м. Київ, 04053

провизнання протиправними та скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних та зобов`язання зареєструвати податкові накладні

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Євро Констракшн" (надалі - позивач або ТОВ "ЄК") звернулось з позовом до Головного управління ДФС у Миколаївській області та Державної фіскальної служби України, які замінені судом їх правонаступниками Головним управління ДПС у Миколаївській області та Державною податковою службою України відповідно (надалі - відповідач 1 або ГУ ДПС у Миколаївській області та відповідач 2 або ДПС України), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати 4 рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - ЄРПН), якими відмовлено в реєстрації 4 податкових накладних ТОВ "ЄК", одночасно зобов`язавши ДПС України зареєструвати такі податкові накладні в ЄРПН.

Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що для реєстрації податкових накладних ним були подані все необхідні документи, які підтверджували виконання господарських операцій. Реєстрація податкових накладних комісією ГУ ДПС у Миколаївській області та ДПС України була зупинена у зв`язку з відповідністю їх п. 1 пп. 1.6. Критеріїв ризиковості платника податку. Після надання письмових пояснень та додаткових документів, ГУ ДПС у Миколаївській області та ДПС України відмовили в реєстрації податкових накладних, також без зазначення чітко визначеної підстави, обмежившись загальним посиланням про ненадання позивачем всіх необхідних документів. Позивач вважає, що спірні рішення про відмову в реєстрації його податкових накладних є необґрунтованими і такими, що прийняти з порушенням встановленої процедури.

Відповідачі позов не визнали, у відзиві просили в його задоволенні відмовити, з тих підстав, що ним дотримання процедура зупинення реєстрації податкової накладної та подальшої відмови в її реєстрації (т. 2 а. с. 94-97).

Позовна заява залишалась без руху, у зв`язку з неповною сплатою позивачем судового збору (т. 2 а. с. 76-77).

Справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Позивач клопотав про розгляд справи в письмовому провадженні (т. 2 а. с. 102).

На підставі ст. 205 ч. 9 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Вирішуючи спір, суд враховує наступне.

Як слідує з матеріалів справи, ТОВ "ЄК" поставило ТОВ "Компанія "Євродор" суміші асфальтобетонні різних марок, а С(Ф)Г "Артур" бітум дорожній.

На постачання товару вищепереліченим покупцям, позивач склав і направив для реєстрації в ЄРПН такі податкові накладні:

- на постачання товару ТОВ "Компанія "Євродор": від 12 червня 2019 р. № 1, від 20 червня 2019 р. № 2;

- на постачання товару С(Ф)Г "Артур": від 2 липня 2019 р. № 3, від 14 липня 2019 р. № 4 (т. 1 а. с. 21, 23, 25, 27).

Позивач отримав квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, в яких зазначено про прийняття податкових накладних та зупинення їх реєстрації (т. 1 а. с. 22, 24, 26, 28).

Єдиною підставою для зупинення реєстрації податкових накладних у всіх без винятку квитанціях зазначена їх відповідність вимогам п. 1 пп. 1.6. Критеріїв ризиковості платника податку. Одночасно, позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів.

Позивач направив повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, а в наступному подав документи у виді договорів, рахунків на оплату, банківських виписок, видаткових накладних, специфікацій, товарно-транспортних накладних тощо(т. 1 а. с. 29, 31, 33, 35, 41-93).

Комісія, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такої реєстрації ДПС України прийняла рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН від 5 липня 2019 р. № 1213095/42829456 (т. 1 а. с. 37).

Комісія, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такої реєстрації Головного управління ДПС у Миколаївській області прийняла рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН від 3 вересня 2019 р. № 12663373/42829456, від 4 вересня 2019 р. № 1267695/42829456, від 4 вересня 2019 р. № 1267694/42829456 (т. 1 а. с. 38-40).

Відповідно до ст. 201 п. 201.1. Податкового кодексу України (надалі - ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10. ст. 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

В свою чергу ст. 201 п. 201.16. ПК України визначає, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми прийнятий Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 (надалі - Порядок № 117), чинний протягом дії спірних правовідносин.

Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 5, 6 Порядку № 117).

Згідно з п. 10 Порядку № 117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Пунктом 13 Порядку № 117 передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Отже, обов`язковою складовою квитанції, якою зупинена реєстрація податкової накладної, є зазначення конкретно визначеного критерію ризиковості платника податків.

Листом ДФС України від 21 березня 2018 р. № 959/99-99-07-18 затверджені Критерії ризиковості платника податку (надалі - Критерії).

Суд відзначає, що ці Критерії не пройшли процедуру погодження, передбачену п. 10 Порядку № 117.

Відповідно до п. 1 пп. 1.6. цих Критеріїв, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Так як п. 1 пп. 1.6. Критеріїв фактично містить 7 підстав для встановлення ризиковості платника податків, відповідачі не вправі обмежуватись загальним посиланням на цю норму та повинні були вказати на конкретну підставу.

В постанові від 4 грудня 2018 р. у справі № 821/1173/17 Верховний Суд дійшов висновку, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт шостий Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Спірні рішення про відмову в реєстрації податкових накладних мотивовані ненаданням позивачем документів, але встановити, які саме документи не надав позивач, з них не можливо, у зв`язку з чим суд знаходить їх необґрунтованими.

З урахуванням викладеного, суд знаходить рішення про відмову в реєстрації податкових накладних такими, що підлягають скасуванню, із покладенням на ДПС України обов`язку зареєструвати податкові накладні ТОВ "ЄК".

Судовими витратами в даній справі є судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу.

Позивач сплатив судовий збір в загальному розмірі 15 368,0 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 54 від 25 жовтня 2019 р. на суму 9 605,0 грн. та платіжним дорученням № 64 від 27 листопада 2019 р. на суму 5 763,0 грн. (т. 1 а. с. 4, т. 2 а. с. 82).

При цьому, сплачуючи судовий збір платіжним дорученням № 64 від 27 листопада 2019 р. на суму 5 763,0 грн., позивач діяв на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, в якій суд вказав, що фактично позивачем заявлені 8 немайнових позовних вимог, кожна з яких окремо оплачується судовим збором в розмірі 1 921,0 грн.

Разом з тим, в постанові Верховного Суду від 12 листопада 2019 р. у справі № 640/21330/18 висловлена правова позиція про те, що якщо одна позовна вимога є передумовою для застосування іншого способу судового захисту, то в такому випадку вони є пов`язаними і їх слід розглядати як єдиний спосіб судового захисту.

Враховуючи, що тільки скасування рішень ГУ ДПС у Миколаївській області про відмову в реєстрації податкових накладних саме по собі не призведе до відновлення прав позивача і необхідна їх подальша реєстрація, відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду, такі вимоги слід розглядати як взаємопов`язані.

За таких обставин, позивач зайво сплатив 7 684,0 грн. судового збору і розподілу підлягає сума судового збору 7 684,0 грн.

За приписами ст. 7 ч. 1 п. 1 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Суд роз`яснює позивачу його право подати клопотання про повернення зайво сплаченого судового збору.

Згідно із ст. 139 ч. 1 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ст. 132 ч. 1, 3 п. 1 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. В свою чергу до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Позивач просить суд присудити йому витрати на професійну правничу допомогу. На підтвердження таких витрат ним подано договір про надання правової допомоги № 03/10-2019 від 3 жовтня 2019 р., укладений між ТОВ "ЄК" і адвокатом Григор`євим В.В. з додатком, акт виконаних робіт від 24 жовтня 2019 р., платіжне доручення № 53 від 25 жовтня 2019 р. про сплату адвокату 15 000,0 грн. (т. 1 а. с. 16-20).

В акті виконаних робіт міститься опис послуг, які складаються з: витрат пов`язаних з розглядом справи, які, в свою чергу, складаються з витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 15 000,0 грн. з розрахунку 1 000,0 грн. за годину роботи адвоката; з попередньої консультації - 1 000,0 грн.; вивчення матеріалів справи, правового аналізу первинних документів, узгодження правової позиції, обрання належного способу захисту - 4 000,0 грн.; підготовки позовної заяви - 10 000,0 грн.

Також, позивачем подано попередній орієнтовний розрахунок суми судових витрат, в якому вказано про гонорар успіху в розмірі 31 000,0 грн. (т. 1 а. с. 20).

Відповідачі у відзиві заперечили проти розміру витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 46 000,0 грн., так як, на їх переконання, такі витрати є неспівмірними з із складністю даної справи та обсягом виконаної адвокатом роботи.

Відповідно до ст. 134 ч. 5 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Суд вважає, що заявлені позивачем до відшкодування витрати на оплату правничої допомоги адвоката в розмірі 46 000,0 грн. не відповідають критерію співмірності, до того ж документально підтверджені витрати складають лише 15 000,0 грн.

При цьому суд виходить з того, що дана справа не є складною, з приводу спорів платника податків з контролюючими органами щодо реєстрації податкових накладних мається стала судова практика, обсяг роботи виконаний адвокатом полягає тільки в підготовці позовної заяви, позов носить немайновий характер, справа розглянута в письмовому провадженні, а тому на думку суду, співмірною платою є 2 000,0 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 19, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Констракшн" (пр-т Незалежності, 22, приміщення 5Н, оф. 9/1, м. Южноукраїнськ, Миколаївська область, 55002, ) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Лягіна, 6, м. Миколаїв, 54001, ) та ДПС України (Львівська площа, 8, м. Київ 53, 04053, ), задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати Рiшення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України (Львівська площа, 8, м. Київ 53, 04053, ) від 5 липня 2019 р. № 1213095/42829456.

3. Визнати протиправними та скасувати Рiшення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Миколаївській області (л. Лягіна, 6, м. Миколаїв, 54001, ) від 3 вересня 2019 р. № 12663373/42829456, від 4 вересня 2019 р. № 1267695/42829456, від 4 вересня 2019 р. № 1267694/42829456.

4. Зобов`язати ДПС України (Львівська площа, 8, м. Київ 53, 04053, ) зареєструвати податкові накладні товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Констракшн" (пр-т Незалежності, 22, приміщення 5Н, оф. 9/1, м. Южноукраїнськ, Миколаївська область, 55002, ) № 1 від 12 червня 2019 р., № 2 від 20 червня 2019 р., № 3 від 2 липня 2019 р., № 4 від 14 липня 2019 р.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Лягіна, 6, м. Миколаїв, 54001, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Констракшн" (пр-т Незалежності, 22, приміщення 5Н, оф. 9/1, м. Южноукраїнськ, Миколаївська область, 55002, ) судові витрати у виді судового збору в розмірі 3 842,0 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні) та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1 000,0 грн. (одна тисяча гривень).

6. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04655, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Констракшн" (пр-т Незалежності, 22, приміщення 5Н, оф. 9/1, м. Южноукраїнськ, Миколаївська область, 55002, ) судові витрати у виді судового збору в розмірі 3 842,0 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні) та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1 000,0 грн. (одна тисяча гривень).

7. Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням вимог розділу VI п. 3 "Прикінцеві положення" КАС України.

Суддя А. О. Мороз