Справа № 320/4785/20
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2020-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 липня 2020 року м. Київ №320/4785/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Басая О.В., розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального некомерційного підприємства "Згурівська центральна районна лікарня" Згурівської районної ради Київської області, третя особа Згурівська районна рада, про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до Комунального некомерційного підприємства "Згурівська центральна районна лікарня" Згурівської районної ради Київської області, третя особа Згурівська районна рада, в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Комунального некомерційного підприємства "Згурівська центральна районна лікарня" Згурівської районної ради Київської області за адресою Київська область, Згурівський район, смт Згурівка, вул. Залізнична, буд. 7, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 20.12.2019 №215.

Згідно з ухвалою від 12.06.2020, суд відкрив провадження в адміністративній справі, визначив, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи та призначив судове засідання.

30 червня 2020 року на адресу суду від відповідача надійшла заява-заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якій останній просить про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження. Клопотання мотивоване тим, що для повного, всебічного розгляду справи, та для того, щоб сторона відповідача мала змогу брати участь у судовому засіданні, заявляти клопотання, заяви і відводи, висловлювати свої міркування, брати участь у дослідженні доказів, звертати увагу суду на конкретні обставини справи чи на факти наявні в письмових доказах, ставити питання іншим учасникам справи. Крім того, відповідач звернув увагу на те, що рішення по справі має велике значення для відповідача, а також становить великий суспільний інтерес.

Вирішуючи питання про наявність підстав для розгляду адміністративної справи за правилами загального позовного провадження, суд виходить з наступного.

Положеннями частини першої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч.2 ст. 12 КАС).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч.3 ст. 12 КАС).

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом (ч. 5 ст. 12 КАС).

Відповідно до частини другої статті 257 КАС, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згаданою частиною четвертою статті 257 КАС, а також частиною четвертою статті 12 КАС визначений чіткий перелік категорій справ, які за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті, а саме, справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною першою статті 260 КАС встановлено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Заперечуючи проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, відповідач, зокрема, як на підставу для необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження зазначив те, що для повного, всебічного розгляду справи, та для того, щоб сторона відповідача мала змогу брати участь у судовому засіданні, заявляти клопотання, заяви і відводи, висловлювати свої міркування, брати участь у дослідженні доказів, звертати увагу суду на конкретні обставини справи чи на факти наявні в письмових доказах, ставити питання іншим учасникам справи.

Водночас, зміст клопотання не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення підготовчого засідання чи заслуховування пояснень сторін. Більш того, вимоги позивача не підпадають під визначення щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Крім того, будь-яких доказів з приводу того, що справу №320/4785/20, з огляду на характер спірних правовідносин, обсяг доказів чи з інших підстав недоцільно розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, відповідач не надав.

Суд звертає увагу відповідача на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (ч.1 ст. 262 КАС) з усіма правами, наданими сторонам КАС. Відповідач не позбавлений права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у відзиві на позовну заяву, запереченнях, додаткових поясненнях та подавати докази.

Також, положення КАС гарантують права учасників справи безпосередньо ознайомлюватися з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до частини восьмої статті 262 КАС, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення.

Додатково суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Відтак, сторони не позбавлені можливості подачі доказів на підтвердження своєї позиції або письмових пояснень.

За положеннями частини четвертої статті 260 КАС, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Дослідивши клопотання відповідача, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а тому, вважає, що в задоволенні клопотання відповідача слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 243, 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.