Справа № 520/5744/2020
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2020-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

06 липня 2020 р. № 520/5744/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сагайдака В.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАК+" (вул. Пролетарська, буд. 1Е,м. Ізюм, Харківська область,64304, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ДАК+", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Харківській області №6 від 06.11.2018 р. про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАК+" штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у вигляді пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 40718,17 грн.

Відповідач надав до суду відзив згідно змісту якого у задоволенні вимог просив суд відмовити.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Судом встановлено, що листом від 24.07.2018 р. податковим органом було повідомлено ТОВ «ДАК+» про отримання податкової інформації, що свідчить про порушення платником податків валютного законодавства. Запропоновано надати інформацію з приводу порушення строків розрахунків в іноземній валюті за зовнішньоекономічним контрактом від 08.11.2017 р. №08/11/2017. (а.с.56)

ТОВ «ДАК+» на вищезазначений лист подано інформацію, яка надійшла до податкового органу 31.08.2018 р., з доданими документами. (а.с.59)

Податковим органом було проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ДАК+» з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 08.11.2017 р. №08/11/2017 за період з 08.11.2017 р. по 30.09.2018 р.

За результатами перевірки складено Акт від 17.10.2018 р. №4329/20-40-14-06-08/39711892 та встановлено порушення ТОВ "ДАК+" ст. 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" по зовнішньоекономічному контракту від 08.11.2017 р. № 08/11/2017, який укладено з Chiao (Shanghai) Industry Co., LTD (Китай).

22.10.2018 р. позивачем подані заперечення на акт перевірки, за результатом розгляду яких ГУ ДФС у Харківській області висновки акту перевірки визнано такими, що відповідають нормам діючого законодавства та залишаються незмінними. (а.с.62)

06 листопада 2018 року Головним управлінням Державної фіскальної служби у Харківській області на підставі акта перевірки прийнято податкове повідомлення-рішення №6 про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАК+" штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у вигляді пені за порушенням термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 40718,17 грн.

Позивач не погоджуючись з рішенням, звернувся до суду з цим позовом.

Як свідчать матеріали справи, між позивачем (покупець) та підприємством - нерезидентом Chiao (Shanghai) Industry Co., LTD (Китай) (продавець) протягом перевіряємого періоду було укладено контракт від 08.11.2017 р. №08/11/2017. Відповідно п.2.1 Договору, ціна на товар, а також варіанти оплати зазначаються в інвойсі. Згідно п.3 Договору, товар відвантажується на умовах поставки ФОБ Шанхай протягом 30 днів від дати отримання оплати. Пунктом 4 Договору передбачені умови платежу, згідно з якими платежі по даному контракту будуть здійснюватися покупцем банківським переказом в доларах США на рахунок продавця: 141005442. Перший платіж - 100% від загальної суми контракта банківським переказом в якості платежу перед початком виготовлення товару. (а.с.5-8)

Як встановлено матеріалами перевірки, ТОВ "ДАК+" на виконання вимог імпортного контракту від 08.11.2017 № 08/11/2017 з валютного рахунку позивача перераховано 05.12.2017 р. на адресу нерезидента Chiao (Shanghai) IndustryCo., LTD(Китай) попередню оплату на загальну суму 20790,00 доларів США (еквівалент 565806,46 грн.) - граничний строк надходження імпортного товару 03.06.2018 р.Імпортний товар на загальну суму 20790,00 доларів США надійшов на територію України 28.06.2018 р. згідно відбитку Одеської митниці ДФС "під митним контролем" на товаро супровідних документах, тобто із порушенням строків розрахунків, чим порушено ст. 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті". (а.с.17)

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; цей Закон втратив чинність з 07.02.2019р. згідно із Законом України № 2473-VIII від 21.06.2018р. «Про валюту і валютні операції») імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Як передбачено ч.1 ст.4 вказаного Закону, порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо резидент звертається до Експортно-кредитного агентства із заявою про невиконання або неналежне виконання нерезидентом його грошових зобов`язань за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом), що стало причиною порушення резидентом строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, зазначені строки призупиняються та пеня в період такого призупинення не стягується. У разі якщо невиконання грошового зобов`язання нерезидентом не підлягає врегулюванню Експортно-кредитним агентством відповідно до законодавства, перебіг зазначених строків поновлюється і пеня нараховується на загальних підставах (у тому числі пеня за період призупинення).

У разі прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражноюкомісієюпри Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок

недотримання нерезидентом строків, передбачених експортно-імпортними строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, зупиняються і пеня за їх порушення в цей період не сплачується.

Приписами абз.3 ч.3 ст.14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» визначено компетенцію Торгово-промислової палати України засвідчувати форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.14-1 цього Закону Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Пунктом 1 Положення про форму зовнішньоекономічних договорів (контрактів), затв. наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України № 201 від 06.09.2001р., встановлено, що однією із умов, які повинні буди передбачені у зовнішньоекономічному договорі (контракті) є умови про форс-мажорні обставини. При цьому визначено, що строк дії форс-мажорних обставин підтверджується торгово-промисловою палатою відповідної країни.

Пунктом 5 Договору №08/11/2018 перебачений форс-мажор, де зазначено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання зобов`язань по даному контракту, якщо воно стало наслідком обставин непереборної сили, по причинам, які не перебувають під контролем сторін, а саме: від стихійних лих, повнів, страйку, землетрусу та війни, та якщо ці обставини опосередковано вплинули на виконання даного контракту. Відповідно п.5.3 Договору, належним доказом наявності форс-мажору (обставин непереборної сили) та їх тривалості будуть слугувати свідоцтва відповідних Торгових палат в країнах продавця та покупця.

Згідно з ч.ч.6 та 7 ст.6 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Отже, органом, уповноваженим засвідчувати наявність форс-мажорних обставин є Торгово-промислова палата України, а наявність форс-мажорних обставин, підтверджених сертифікатом ТПП України, імперативно зумовлюють зупинення строків, зазначених у ст.ст.1 і 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

Водночас, із матеріалів справи вбачається, що до перевірки та до суду позивачем не надано позовних заяв та постанов судів щодо стягнення заборгованості з нерезидента по контракту від 08.11.2017 р. №08/11/2017, висновку центрального органу виконавчої влади з питань економічної політики, виданого на перевищення встановлених законодавством України строків розрахунків по вказаному контракту, а також довідки Торгово-промислової палати України або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни стосовно виникнення форс-мажорних обставин при виконанні зазначеного контракту.

В той же час норми діючого законодавства не встановлюють компетенцію органів державної податкової (фіскальної) служби встановлювати наявність чи відсутність форс-мажорних обставин.

З урахуванням того, що як договором позивача з контрагентом, так і законодавством України, передбачено, що належним доказом наявності форс-мажору (обставин непереборної сили) та їх тривалості є свідоцтво відповідних Торгових палат, та в свою чергу позивачем ані до перевірки, ані до матеріалів справи не було надано доказів звернення до Торгово-промислової палати України та отримання відповідного сертифікату (довідки, свідоцтва), суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення №6 від 06.11.2018 р. прийняте на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Отже, суд вважає відсутні підстави для задоволення позовних вимог ТОВ «ДАК+» та скасування податкового повідомлення-рішення №6 від 06.11.2018 р.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАК+" (вул. Пролетарська, буд. 1Е,м. Ізюм,Харківська область,64304, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 06 липня 2020 року.

Суддя Сагайдак В.В.