Справа № 296/438/20
Суддя: Адамович О. Й.
Дата ухвалення: 2020-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 296/438/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2020 рокум.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

з участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,

позивача ОСОБА_1 ; представника позивача адвоката Ткачука В.В.,

представника відповідача Радченко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Житомирі, за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Київ та Київської області, Державного агентства рибного господарства України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом, в якому просить скасувати постанову №1/009848 від 23.12.2019 року, винесену головним державним інспектором Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Київ та Київської області Яцьом Юрієм Володимировичем.

Позов мотивує тим, що 23.12.2019 року головним державним інспектором Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Київ та Київської області Яцьом Юрієм Володимировичем була винесена постанова №1/009848 та накладено стягнення у розмірі 170 грн. Дана постанова була винесена на підставі протоколу №009848 від 23.12.2019 року, який складений вищезазначеним інспектором. Зазначає, що в якості доказу про вчинення правопорушення до протоколу не долучено ніяких матеріалів, окрім його пояснень. В своїх поясненнях вказав, що знайшов схов «раколову», яку витяг з води, проте, мотивом його дій було випущення раків до водойм, без мети залишення собі. Разом з тим, інспекторами було проігноровано його пояснення та повідомлено, що відносно нього буде складено протокол та винесена постанова. Проте, його не повідомили де і коли буде складена постанова. Крім того, інспектором також було проігноровано його прохання про відкладення розгляду справи у зв`язку з залученням адвоката. Зауважив, що у протоколі та постанові містяться не його підписи, а протокол в разі вчинення правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП взагалі не складається. Звернув увагу, що до протоколу було надано розрахунок збитків, в якому вже містилася кількість раків та їх вартість, однак йому не було відомо про їх кількість. У зв`язку з цим, вважає, що все це є надуманими доводами, а прямих доказів вчинення ним правопорушення в матеріалах справи не міститься.

24.01.2020 р. судом відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті (а.с.24).

27.05.2020 залучено у якості співвідповідача Державне агентство рибного господарства України.

Позивач та його представник в судовому засіданні позов підтримали з наведених у позовній заяві підстав. Позивач пояснив, що раколовка зачепилася за його сітку і він не міг її залишити, а тому витягнув раколовку, яка при перевірці працівниками відповідача знаходилася на судні, яке тягло човен, у якому пребував позивач з виловленими раками.

Представник відповідачів Радченко Т.О. щодо позову заперечила та просила у його задоволенні відмовити.

У своєму відзиві на позов в.о. начальника Державного агентства рибного господарства України Баздуганов О. вказав, що постановою по справі про адміністративне правопорушення № 1/009848 від 23.12.2019 року гр. ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170,00 грн. Зазначає, що з твердження позивача щодо не повідомлення його про дату та місце розгляду справи, а також щодо його не вірності підпису у протоколі та постанові не погоджується, оскільки в протоколі № 009848 зазначено, що справа буде розглядатись в Київському рибоохоронному патрулі за місцем скоєння адміністративного правопорушення. Пунктом 1 Положення передбачено, що повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності визначених Держрибагентством. Також в протоколі № 009848 всі відповідні пункти підписані ОСОБА_1 та ніде не зафіксована відмова порушника підписати протокол. Вірність підпису та обставини вчинення правопорушення підтверджені свідком ОСОБА_2 . В постанові № 1/009848 по справі про адміністративне правопорушення зазначено дату та підпис правопорушника про оголошення та отримання копії постанови. Наголошує, що статтею 258 КУпАП передбачено, що протокол не складається в разі вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями 70,77, частиною третьою статті 85, статтею 153, якщо розмір штрафу не перевищує трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, в даному випадку накладено штраф у розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тож норми ст. 258 КУпАП до даного адміністративного правопорушення не застосовуються. Також вказав, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи (ст. 251 КУпАП). Крім того зауважив, що пунктом 3.10 Посадової інструкції головного державного інспектора Відділу рибоохоронного патруля № 1 Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області передбачено, що інспектор має право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Розрахунок збитків до протоколу про адміністративне правопорушення № 009848 від 23.12.2019, проводився відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 12 липня 2004 року № 248/273, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2004 року за № 1446/10045. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, гр. ОСОБА_1 нанесено збитків рибному господарству України на суму 113345,10 грн. Тлумачення вказаних норм свідчить, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні. Разом з тим, позивач у своїх поясненнях від 23.12.2019 року вказав, що погоджується з вчиненим правопорушенням. На підставі вищевикладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (а.с. 29-32).

Дослідивши докази і письмові пояснення, що викладені у заявах по суті справи, вислухавши покази свідків, а також пояснення учасників справи надані в судових засіданнях, суд прийшов до такого висновку.

23 грудня 2019 року головним державним інспектором Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Київ та Київської області Яцьом Юрієм Володимировичем складено протокол №009848 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП (а.с.17-18, 36).

Із змісту протоколу вбачається, що 23.12.2019 року о 16 год. 50 хв. на Київському водосховищі, поблизу урочища «Ошитки», Ровжівське лісництво, квартал 26 в районі с. Ровжі Вишгородського району Київської області встановлено, що відповідальний за вилов ТОВ «Заміокулькас» гр. ОСОБА_1 під час проведення промислового вилову з риболовного човна ЯКИ -3637, в період діючої заборони вилову раків, здійснив незаконне вилучення водних біоресурсів, з незаконно встановленого забороненого знаряддя лову «раколовка», а саме: раків в кількості 214 шт., загальною вагою 11,130 кг., без відповідних записів та оповіщення державних органів рибоохорони. Збитки нанесені рибному господарству України будуть розраховані за методикою іхтіологічним відділом. Чим порушив п. 6.1.1., п. 9.5 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, Накази Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 17.10.2019 №НОД-416/6 «про заборону добування (вилову) рака користувачами Київського водосховища». Та від 05.12.2019 р. №НОД-486/6 «Про встановлення заборони на лов річкових раків», п. 15 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах України у 2019 році, тобто здійснив правопорушення відповідальність за яке передбачено ч. 3 ст. 85 КУпАП (а.с. 36).

Згідно постанови № 1/009848, винесеної 23 грудня 2019 року головним державним інспектором Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Київ та Київської області Яцьом Юрієм ОСОБА_3 , на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у розмірі 170 грн. (а.с. 15,38).

Із змісту постанови вбачається, 23.12.2019 року о 16 год. 50 хв. на Київському водосховищі, поблизу урочища «Ошитки», Ровжівське лісництво, квартал 26 в районі с. Ровжі Вишгородського району Київської області встановлено, що відповідальний за вилов ТОВ «Заміокулькас» гр. ОСОБА_1 під час проведення промислового лову з човна ЯКИ -3637 здійснив незаконне вилучення водних біоресурсів, з незаконно встановленого забороненого знаряддя лову «раколовка», а саме: раків 214 шт., загальною вагою 11,130 кг., без відповідних записів та оповіщення органів держрибоохорони. Збитки рибному господарству України будуть розраховані за методикою іхтіологічним відділом (а.с.38).

Свідок ОСОБА_4 , який працює інспектором рибоохоронного патруля, в судовому засіданні вказав, що у грудні 2019 року проводились рибоохоронні заходи та на той час діяла заборона щодо промислового вилову раків. Під час перевірки судна було виявлено мішок з раками. В свою чергу ОСОБА_1 пояснив, що знайшов раколовку і вирішив витягнути для себе раків. Після чого було проведено підрахунок, складено протокол та винесено постанову. З даною постановою позивач був згодний. Раків ОСОБА_1 випустив у водойм. Знаряддя вилову не вилучались.

Свідок ОСОБА_2 , який працює інспектором рибоохоронного патруля, в судовому засіданні вказав, що у грудні 2019 року він разом із ОСОБА_4 вирішили перевірити риболовецький човен. На місці події вони побачили човен, в якому виявили мішок з раками. В подальшому було складено протокол про адміністративне правопорушення, а раків було випущено у водойм. При цьому знаряддя лову не вилучалось.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справ.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" рибальство - це добування водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах; добування (вилов) - вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування; спортивне рибальство - вид любительського рибальства, що здійснюється у порядку загального використання, з установленням певних вимог до проведення спортивних змагань або кваліфікаційних нормативів; любительське рибальство - безоплатне добування (вилов) водних біоресурсів у порядку загального використання, у дозволених обсягах, для особистих потреб (без права реалізації) знаряддями вилову, встановленими для цього правилами рибальства. В інших випадках любительське рибальство здійснюється на праві спеціального використання.

Відповідно до статті 27 цього Закону вилучення з природного середовища (крім любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування в межах та обсягах безоплатного вилову), тобто вилов риби є спеціальним використанням водних біоресурсів.

Для спеціального використання водних біоресурсів (риби) (крім любительського рибальства та використання ресурсів, запаси яких формуються виключно шляхом їх штучного розведення) статтею 28 Закону встановлюються ліміти.

Ліміт спеціального використання водних біоресурсів (загальнодопустимий улов) - це обсяг вилучення з природного середовища (вилову, добування, збирання) конкретних видів водних біоресурсів на конкретному водному об`єкті, встановлений на певний проміжок часу з метою попередження перевищення прогнозу допустимого вилову.

Так, з метою збереження та забезпечення раціонального використання окремих водних біоресурсів, які інтенсивно експлуатуються та/або характеризуються відповідно до наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери управління центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства, незадовільним станом, встановлюються ліміти промислового вилову на наступний календарний рік, які в подальшому розподіляються на квоти. Перелік видів водних біоресурсів, щодо яких встановлюються ліміти промислового вилучення, та обсяги лімітів на підставі наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери управління центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства, затверджує центральний орган виконавчої влади з питань аграрної політики та продовольства.

Для регулювання промислу водних біоресурсів, щодо яких не встановлюються ліміти вилову, центральний орган виконавчої влади у галузі рибного господарства на підставі наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери його управління, визначає прогноз допустимого вилову на наступний календарний рік. Прогноз допустимого вилову може коригувати центральний орган виконавчої влади у галузі рибного господарства.

Спеціальне використання тих видів водних біоресурсів, щодо яких у зв`язку з особливостями їх просторового розподілу у водному об`єкті або відповідно до технічних можливостей промислу не може бути досягнуто рівня вилучення, який загрожує стану запасів ресурсів, ліміти та прогнози допустимого вилову не встановлюються.

Порядок затвердження лімітів та прогнозів допустимого вилову водних біоресурсів встановлює Кабінет Міністрів України.

Порушення цих лімітів, а так само порушення правил рибальства утворюють склади правопорушень, передбачених ч. ч. 3 і 4 коментованої статті КУпАП.

При цьому, правила рибальства - це нормативно-правові акти, які у визначеному районі дії встановлюють умови, способи добування, допустимі до вилучення розміри водних біоресурсів, вимоги щодо їх охорони, а також можуть визначати кількість, тили, розміри, технічні характеристики суден флоту рибної промисловості та знарядь вилову, умови користування рибогосподарськими водними об`єктами та навантаження на них (ст. 1 ЗУ "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів").

Так, згідно п. 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України №33 від 18.03.1999, на які міститься посилання в оскаржуваній постанові, до обов`язків користувачів при здійсненні промислу водних живих ресурсів також відносяться: здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів. Не перевищувати обсяги вилучення виділених їм квот водних живих ресурсів.

Пунктом 9.5. Правил передбачено, що забороняється вилучення заборонених, незаконно встановлених знарядь лову та незаконно вилучених водних живих ресурсів без відповідного запису в судновому журналі і без оповіщення державних органів рибоохорони.

У відповідності до ч.3 ст.85 КУпАП, порушення правил рибальства, тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 240 КУпАП органи рибоохорони розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням правил рибальства та охорони рибних запасів, передбачені статтею 50, частиною третьою статті 85, статтями 86-1, 91-2 і 188-5 цього Кодексу. Від імені органів рибоохорони розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: Головний державний інспектор рибоохорони України, головні державні інспектори рибоохорони в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, провідні державні інспектори рибоохорони, старші державні інспектори рибоохорони.

Так, відповідно до п.2.1. Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 квітня 2003 р. за №320/7641 вбачається, що при вчиненні громадянами правопорушень уповноважені на те посадові особи органів рибоохорони згідно із статтею 255 КУпАП складають протокол про адміністративне правопорушення.

Суд зауважує, що протокол не складається в разі вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями 70, 77, частиною третьою статті 85, статтею 153, якщо розмір штрафу не перевищує трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Протокол складається на місці виявлення правопорушення. У разі неможливості скласти його на місці виявлення правопорушення, якщо складання протоколу є обов`язковим, інспектори рибоохорони можуть доставляти порушника до органів місцевого самоврядування та/або органів внутрішніх справ (п.2.6 Інструкції).

Відповідно до п. 2.8. Інструкції, протокол підписується особою, яка його склала, порушником і свідками, якщо вони є. У разі відмови порушника підписати протокол у ньому робиться запис про це, який засвідчується підписом особи, яка склала протокол, та іншими особами, які брали участь у виявленні правопорушення. Порушник має право додати до протоколу пояснення і зауваження

щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви відмови від

підпису.

Особа, яка склала протокол, повідомляє порушнику про

місце і час розгляду справи щодо адміністративного правопорушення,

роз`яснює його права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі (п.2.9 Інструкції).

Зі змістом протоколу позивач ОСОБА_1 ознайомлений, так як в графі «підписи» міститься підпис, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол також підписаний особою, яка його склала ОСОБА_4 і свідком ОСОБА_2 .

З протоколу також вбачається, що позивачу було роз`яснено зміст статті 268 КУпАП як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснені права та обов`язки, про що позивачем також проставлено свій підпис.

Крім того, в протоколі міститься підпис позивача про отримання ним копії протоколу та про повідомлення щодо місця і строку розгляду 23.12.2019 року справи в Київському рибоохоронному патрулі за місцем скоєння правопорушення.

До протоколу №009848 про адміністративне правопорушення були надані пояснення позивача ОСОБА_1 (а.с.16,37).

Так, в своїх пояснення ОСОБА_1 зазначає, що «Я ОСОБА_1 23.12.2019 року відповідальний за вилов, пішли на промисли з Дорожником В. Під час перевірки сіток знайшли закинуту снасть на раки (виглядає як раколовки квадратні) в якій знаходились раки. Ми вирішили взяти трохи собі на свято» (а.с.38).

Як вбачається з письмових пояснень позивача, останньому було роз`яснено і зрозуміло суть правопорушення, а також він був ознайомлений з правами та обов`язками передбаченими ст. 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України, що засвідчив своїм підписом.

Крім того, позивачем були надані письмові пояснення на окремому аркуші від 23.12.2019 року, в яких останній вказав, що «Я ОСОБА_1 ланковий ТОВ «Заміокулькас» погоджуюсь з порушенням, та власноруч відпускаю до Київського водосховища в р-н урочища Олійки раки в кількості 214 шт. загальною вагою 11 кг. 130 гр.» (а.с.35).

Отже, в протоколі про адміністративне правопорушення №009848 позивачем ОСОБА_1 підписані всі відповідні пункти та відсутні будь-які заперечення щодо відмови позивача від підписання даного протоколу, щодо відмови від надання будь-яких пояснень, а також відсутні заяви, клопотання позивача про необхідність залучення адвоката.

Крім того, в постанові №1/009848 по справі про адміністративне правопорушення в графі «постанова мені оголошена, копію отримав» також міститься підпис позивача ОСОБА_1 та відсутні будь-які заперечення щодо відмови позивача від підписання даної постанови, а також відсутні заяви, клопотання позивача про необхідність залучення адвоката.

Разом з тим, заперечуючи щодо належності позивачу зроблених підписів, в процесі розгляду справи ні позивачем, ні його представником не заявлялося клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, хоча судом роз`яснювалася така можливість.

Таким чином, складаючи оскаржувану постанову, відповідач в особі головного державного інспектора Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Київ та Київської області діяв в межах своїх повноважень і у спосіб, передбачений діючим КУпАП.

Слід зазначити, що даний адміністративний позов позивач обґрунтовує тим, що оскаржувана постанова прийнята з порушенням принципу законності та з інших порушень, допущених на його думку інспектором під час складання оскаржуваної постанови.

Статтею 251 КУпАП, передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За змістом ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 9 КАС України встановлено, що суд при вирішення справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Положеннями КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Як вказувалося вище, частиною 3 ст.85 КУпАП передбачено, що за порушення правил рибальства, передбачена відповідальність у вигляді попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян

Пунктом 3.14 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітетурибного господарства України N 19 від 15 лютого 1999 року передбачено, що забороняється в тому числі, вилучення із води знарядь лову, які належать іншим особам, та об`єктів лову, які є в цих знаряддях тощо.

Суд звертає увагу на тому, що факт вилучення позивачем із води знарядь лову, які належать іншим особам сторонами не оспорюється. Позивач особисто пояснив в судовому засіданні, що ним було вилучено з води знаряддя лову (раколовку) та поміщено на риболовецьке судно.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, крім іншого: вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна.

Таким чином, аналіз наведених вище норм законодавства свідчить про те, що лише посадові особи органів рибоохорони уповноважені здійснювати вилучення знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів.

Разом з тим, не вилучення у порушника раколовки не свідчить про відсутність правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 85 КупАП.

Враховуючи викладене можна дійти висновку, що незважаючи на те, що відповідачем спіймані раки була відпущена у водойму, але при цьому, ним було порушено правила рибальства.

Суд звертає увагу, що у своїх пояснення від 23.12.2019 року ОСОБА_1 зазначено, що «Я Шевчук ОСОБА_5 ланковий ТОВ «Заміокулькас» погоджуюсь з порушенням, та власноруч відпускаю до Київського водосховища в р-н урочища Олійки раки в кількості 214 шт. загальною вагою 11 кг. 130 гр.».

Отже, слід дійти висновку, що ОСОБА_1 визнано адміністративне правопорушення згідно протоколу від 23.12.2019 № 009848.

Крім того, суд критично ставиться до пояснень позивача, що він вимушений був витягти раки, а не випустити їх у річку через холодну погоду, оскільки сітка з раками була виявлена на човні позивача, а раколовка, як пояснив позивач, була на судні. Отже, незважаючи на холодну погоду раки були вилучені з раколовки та були доставленні на берег, а не випущені одразу у водойму.

Такі дії не можна вважати такими, що виключають адміністративну відповідальність.

Твердження позивача щодо інших можливих порушень, які на його думку були допущеними в ході винесення відповідачем оспорюваної постанови є необґрунтованими, так як не підтверджені належними і допустимими доказами. Виходячи з наявних доказів, а також балансу публічних і приватних інтересів, права позивача на звернення до суду та обов`язку відповідача щодо доказування правомірності свого рішення, суд вважає, що такі твердження позивача є непереконливими..

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог, а тому позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 90, 139, 243-246, 250, 255, 287, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позові ОСОБА_1 до Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Київ та Київської області, Державного агентства рибного господарства України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Вказані вище процесуальні строки підлягають обчисленню з урахуванням положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 №540-ІХ.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Управління Державного агентства Рибного господарства у м. Києві та Київській області, адреса: м. Київ. вул. Тургенєвська, 82-а, .

Відповідач: Державне агентство рибного господарства України, адреса: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 45 а, .

Cуддя О. Й. Адамович

Дата складання повного рішення: 22.06.20.