Справа № 540/2646/19
Суддя: Осіпов Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/2646/19
Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Осіпова Ю.В.,

суддів - Косцової І.П., Скрипченка В.О.,

при секретарі Ішханяні Р.А.,

за участю представника позивача Корнелюка В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Одесі апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року (м. Херсон, дата складання повного тексту рішення - 10.02.2020р.) по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАСКО-ІМПОРТ» до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

09.12.2019 року ТОВ «ВАСКО-ІМПОРТ» звернулось до Херсонського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (правонаступник - Чорноморська митниця Держмитслужби), в якому просило суд визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 31.10.2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що як зазначає позивач, ним при розмитненні товару, було надано усі передбачені митним законодавством обов`язкові документи та класифіковано поставлений на територію України товар за кодом згідно з УКТ ЗЕД, посилаючись на інформацію, зазначену в товаросупровідних документах. Проте, відповідачем протиправно та без витребування додаткової інформації і проведення хімічних досліджень в митній лабораторії, в порушення норм законодавства на власний розсуд без належних на те правових підстав визначила (змінила) код товару на код УКТ ЗЕД .

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року адміністративний позов ТОВ «ВАСКО-ІМПОРТ» - задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 31.10.2019 року.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду 1-ї інстанції, представник Чорноморської митниці Держмитслужби 10.03.2020 року подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що судом, при винесенні оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 10.02.2020 року та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В судове засідання суду апеляційної інстанції представник відповідача (апелянта) з невідомих причин двічі не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був своєчасно та належним чином повідомлений.

Представник позивача, який приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу не визнав та мотивовано наполягав на залишенні її без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, виступ представника позивача, перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність належних підстав для її задоволення.

Судом першої інстанції встановлено наступні обставини справи.

02.07.2012 року між ТОВ «ВАСКО-ІМПОРТ» (Покупець) та фірмою «OZER TICARET INS A AT MALZ. VE GIDA MAD. SAN. LTD» (Продавець) укладено Генеральний договір №1 на поставку продукції. 27.07.2012 року, 29.07.2012 року, 31.07.2012 року та 27.12.2018 року між сторонами укладені додаткові угоди №1, №2, №3 та №23, відповідно.

30.10.2019 року позивач, з метою митного оформлення товару за вказаним контрактом подав до Митниці митну декларацію №UA508120/2019/004505, в якій зазначив опис товару: «плити з мінеральної силікатної вати» - щільністю 135 кг/м/куб, 1774,08 м.кв. для теплоізоляції фасадів будівель, розміщені на 44 дерев`яних палетах та обгорнуті плівкою; щільністю 150 кг/м/куб, 1774,08 м.кв. для теплоізоляції плоских дахів, розміщені на 44 дерев`яних палетах та обгорнуті плівкою.

В митній декларації №UA508120/2019/004505 вказаний товар було класифіковано за кодом УКТ ЗЕД .

Однак, 31.10.2019 року митним органом було прийнято рішення №КТ-UA-2019, відповідно до якого, код товару змінено на , а сам товар класифіковано наступним чином: «Плити із мінеральної силікатної вати» з вмістом кремнезему (SiO2) - 34.9%, з вмістом оксидів лужних металів - 5,06% (К2O - 1,66%, Na2O - 3,4%) розміром 1200*600*50 мм: - щильністю 135 кг/м3, для теплоізоляції фасадів будівель, 1774,08 м2; - щільністю 150 кг/м3, для теплоізоляції плоских дахів, 1774,08 м2.

Не погоджуючись з такими діями та рішенням відповідача, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Вирішуючи справу по суті та повністю задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог та, відповідно, з неправомірності дій та спірних рішень відповідача.

Колегія суддів апеляційного суду, уважно дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, погоджується з такими висновками суду 1-ї інстанції і вважає їх обгрунтованими, з огляду на наступне.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб визначений Конституцією та законами України.

У відповідності до приписів п.49 ст.4 МК України, пропуск товарів через митний кордон України - надання органом доходів і зборів відповідній особі дозволу на переміщення товарів через митний кордон України з урахуванням заявленої мети такого переміщення.

Відповідно до п.21 ст.4 МК України, митна процедура - зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання.

Митні процедури охоплюють митний контроль, митне оформлення та справляння податків і зборів. При цьому виконання митним органом дій (процедур), які пов`язані із закріпленням результатів митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, і мають юридичне значення для подальшого використання цих товарів і транспортних засобів, є митним оформленням.

Митне оформлення вважається завершеним після виконання митним органом митних процедур, визначених ним на підставі МК України відповідно до заявленого митного режиму.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Відповідно до ст.67 цього Кодексу, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

В свою чергу, відповідно до ч.2 ст.69 МК України, органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Також, згідно Закону України від 19.09.2013р. №584-VII «Про митний тариф України» встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, класифікація товарів згідно УКТ ЗЕД здійснюється за назвами товарних позицій.

При цьому, згідно із п.3 Основних правил у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (п.4 Основних правил).

В свою чергу, наказом ДФС України від 09.06.2015р. №401 затверджені Пояснення до УКТ ЗЕД.

Відповідно до вказаних Пояснень до товарної позиції 6806 відносяться шлаковата, мiнеральна силiкатна вата і аналогiчнi види мiнеральної вати; вiдшарований вермикулiт, спученi глини, спiнений шлак та аналогiчнi спученi мiнеральнi продукти; сумiшi та вироби з теплоiзоляцiйних, звукоiзоляцiйних або звукопоглинальних матерiалiв, крiм виробiв товарних позицiй 6811-6812 або групи 69:

6806 10 00 00 - шлаковата, мiнеральна силiкатна вата і аналогiчнi мiнеральнi вати (включаючи їх сумiшi) навалом, в листах або рулонах.

Шлаковату і мінеральну силікатну вату (наприклад, з граніту, базальту, вапняку або доломітів) одержують плавленням одного чи більше з цих компонентів і доданням одержаному під час застигання розплаву форми волокон, що досягається зазвичай центрифугуванням або продуванням повітрям.

До цієї товарної позиції також включається скло з «алюмосилікатів», відоме як «керамічні волокна». Вони утворюються плавленням суміші глинозему і кремнезему в різних пропорціях, іноді з доданням невеликої кількості інших оксидів, наприклад, оксидів цирконію, хрому чи бору, і перетворенням розплавів у волокнисту масу за допомогою дуття або екструзії.

Мінеральні вати цієї товарної позиції, подібно до скловати товарної позиції 7019, бувають пластівчастими або ниткоподібними. Вони відрізняються від скловати хімічним складом (див. Примітку 4 до групи 70), а їхні волокна зазвичай коротше і не такі білі.

Усі описані вище матеріали не горючі і є добрими теплоізоляторами, звукоізоляторами або звукопоглиначами. Вони включаються до цієї товарної позиції, навіть якщо постачаються навалом.

«Аналогічні мінеральні вати» включають вати, які одержуються з сумішей гірських порід або шлаку, які були піддані процесу, наведеному в Поясненнях до товарної позиції 6806, перший абзац.

Згідно з цими ж Поясненнями у товарній позиції 7019 термін «скловата» означає:

(а) вату мінеральну з вмістом кремнезему (SiO2) не менш як 60 мас. %;

(b) вату мінеральну з вмістом кремнезему (SiO2) менш як 60 мас. %, але з вмістом оксидів лужних металів (K2O або Na2O) більш як 5 мас. % або з вмістом оксиду бору (B2O3) більш як 2 мас.%.

Інші види мінеральної вати включаються до товарної позиції 6806.

В УКТЗЕД термін «скло» означає плавлений кварц та інші плавлені оксиди кремнію.

До цієї групи включаються скло всіх форм і вироби зі скла (крім виробів, виключених Приміткою 1 до цієї групи або особливо згаданих в інших товарних позиціях УКТЗЕД).

Скло (крім плавленого кварцу та інших плавлених оксидів кремнію, перерахованих нижче) являє собою плавлену однорідну суміш з силікатів лужних металів (натрію або калію) з одним чи більше силікатами кальцію чи свинцю в різних пропорціях і з добавками барію, алюмінію, марганцю, магнію і т.д.

Існує багато різновидів скла залежно від складу (наприклад, богемське скло, кронглас, свинцеве кришталеве скло, флінтглас, страз). Ці різновиди мають некристалічну (аморфну) структуру і цілком прозорі.

У різні товарні позиції цієї групи включаються відповідні вироби незалежно від різновиду скла, з якого вони виготовлені.

В свою чергу, за кодом 7019 розміщено скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини): 7019 39 00 00 - iншi.

До цієї товарної позиції включається скловолокно в натуральному вигляді і скловолокно (включаючи скловату, як визначено в Примітці 4 до цієї групи), виготовлене в різних формах, включаючи вироби зі скловолокна, що не входять в інші товарні позиції внаслідок їх природи.

Скловолокно має такі властивості: воно менш еластично в порівнянні з текстильними волокнами рослинного чи тваринного походження (нитки зі скловолокна важко зав`язувати вузлом); воно не розтягується; має високу міцність (більш високу, ніж у кожного з текстильних волокон розділу XI); воно не горить; не піддається гниттю і стійко до впливу води та більшої частини кислот; воно погано проводить електрику, а в деяких випадках також тепло або звук; не гігроскопічне.

Так, як встановлено судами обох інстанцій та вбачається з матеріалів справи, позивачем, згідно митної декларації визначена класифікація товару: плити з мінеральної силікатної вати - щільністю 135 кг/м/куб, 1774,08 м.кв. для теплоізоляції фасадів будівель, розміщені на 44 дерев`яних палетах та обгорнуті плівкою; щільністю 150 кг/м/куб, 1774,08 м.кв. для теплоізоляції плоских дахів, розміщені на 44 дерев`яних палетах та обгорнуті плівкою - за код УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 5%).

Разом з тим, приймаючи спірне рішення №КТ-UA-2019 від 31.10.2019 року про визначення коду товару, митний орган виходив з того, що вищевказаний товар слід класифікувати за кодом УКТ ЗЕД так як приміткою 4 до групи 70 Основних правил у товарній позиції 7019 термін «скловата» означає: (b) вату мінеральну з вмістом кремнезему (SiO2) менш як 60 мас.%, але з вмістом оксидів лужних металів (K2O або Na2O) більш як 5 мас.% або з вмістом оксиду бору (В2О3) більш як 2 мас.%. (ставка ввізного мита 10%).

Однак, судова колегія наголошує, що саме характеристики товару - його хімічний склад та масові частки хімічних елементів - мають суттєве значення для віднесення товару до конкретної товарної позиції.

Так, уважно дослідивши матеріали справи, судова колегія не може погодитись з зазначеними висновками митного органу,оскільки, як вбачається з матеріалів справи спірний товар має конкретний хімічний склад, відповідно до якого складові частини Na2O задекларованого товару складає 3,40%, SiO2 - 34,9%, K2O - 1,66%.

Тобто, з наведених характеристик задекларованого позивачем товару вбачається, що віднесення їх до товарної позиції 7019 є помилковим, оскільки, ні вміст SiO2, ні K2O не перевищує норми встановленого законодавством ліміту для спірної класифікації у 5%, а отже відповідає коду УКТ ЗЕД для застосування товарної позиції 6806.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, судова колегія приходить до аналогічного, що і суд 1-ї інстанції висновку, що відповідачем помилково віднесено спірний товар до іншої класифікаційної групи, в результаті чого, останнім прийнято помилкове рішення №КТ-UA-2019 від 31.10.2019 року про визначення коду товару, яке, в свою чергу, підлягає скасуванню.

До того ж, ще слід зазначити й про те, що відповідно до приписів ст.ст.9,77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно ст.90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

А відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції порушень норм матеріального і процесуального права при вирішенні даної справи не допустив, вірно встановив фактичні обставини справи та надав їм належної правової оцінки. Наведені ж у апеляційній скарзі доводи, правильність висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на припущеннях та невірному трактуванні норм матеріального права.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Отже, за таких обставин, колегія суддів апеляційного суду, діючи виключно в межах доводів апеляційної скарги, відповідно до ст.316 КАС України, залишає цю апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду 1-ї інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст.195,308,310,315,316,321,322,325,329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 30.06.2020р.

Головуючий у справі

суддя-доповідач: Ю.В. Осіпов

Судді: І.П. Косцова

В.О. Скрипченко