Справа № 160/12111/19
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2020-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Врони О.В., розглянувши в письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Інжинірингова компанія "Будпроект Плюс" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будпроект Плюс" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови № 12-511/22.02-13 від 07.08.2019 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 180 630,00 грн., винесену Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради.
В обгрунтування позову зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваною постановою, зазначаючи, що розроблена ТОВ «Будпроект Плюс» проектна документація «Реконструкція нежитлових приміщень під розміщення магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв, Інгульський район, вул. Космонавтів, 142/1» відповідає вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та могла бути затверджена в установленому порядку, що підтверджується експертним звітом №04-0277-19 щодо розгляду проектної документації, затвердженого 17.04.2019 року директором філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Дніпропетровській області. Встановлені в акті перевірки порушення не відповідають дійсності та не ґрунтуються на вимогах законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 02.01.2020 року.
У зв`язку з перебуванням судді Врона О.В. у відпустці, розгляд справи перенесено на 14.01.2020 року.
Представником відповідача 13.01.2020 року надано суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначивши, що перевіркою ТОВ «Будпроект Плюс» встановлено низку порушень, а саме проектна організація розробила проект без урахування того, що нежитлові приміщення знаходяться у житловому будинку, звіт про технічне обстеження будівель конструкцій і інженерних мереж не відповідає вимогам постанови КМУ від 12.04.2011 № 257, загальна площа нежитлових приміщень більша 700 м. кв. Відповідач вважає, що ним виключно в межах повноважень та в порядку встановленому чинним законодавством вжито заходи щодо притягнення до відповідальності позивача за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
В судовому засіданні 14.01.2020 року продовжено підготовче провадження на 30 днів та оголошено перерву до 11.02.2020 року.
В судовому засіданні 11.02.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 12.03.2020 року.
Ухвалою суду від 12.03.2020 року позивача товариство з обмеженою відповідальністю "Будпроект Плюс" замінено на його правонаступника - товариство з обмеженою відповідальністю Інжинірингова компанія "Будпроект Плюс"
12.03.2020 року представник позивача підтримав раніше викладену правову позицію та просив позов розглянути в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 Кодексу адмінстративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на приписи ч. 1 ст. 205 ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає за можливе здійснити судовий розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що 19.07.2019 на підставі наказу управління ДАБК ММР від 19.07.2019 № 1249 та звернення ОСББ «Імпульс», згідно п. 7 Постанови КМУ від 23.03.2011 № 553 було видано направлення № 139 на проведення позапланової перевірки на додержання вимог містобудівного законодавства ТОВ «АТБ-інвест» та ТОВ «Будпроект Плюс» на об`єкті: «Реконструкція нежитлової будівлі під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв. вул.Космонавтів, 142/1».
Копію направлення було вручено під розпис 26.07.2019 року
За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, було складено акт від 26.07.2019 №97/2019, яким встановлені наступні порушення:
- відповідно до затвердженої проектної документації, загальна площа магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв, вул. Космонавтів, 142/1, м. Миколаїв, який вбудовано-прибудований у житловий будинок, складає 1324,6 кв.м., що є порушенням вимог п. 2.50 ДБН В.2.2-15-2005 «ЖИТЛОВІ БУДИНКИ. ОСНОВНІ ПОЛОЖЕННЯ»;
- архітектор, який здійснив роботи зі створення об`єктів архітектури порушив Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів.
26.07.2019 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи управління ДАБК ММР Сорокою О.П. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до ст. 41 Закону, про те, що за результатами позапланової перевірки встановлено порушення ст.. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»; п. 2.50 ДБН В.2.2-15-2005, п. 5.5 ДБН В.3.2-2-2009, а саме проектна організація розробила проект без урахування того, що нежитлові приміщення знаходяться у житловому будинку, звіт про технічне обстеження будівель конструкцій і інженерних мереж не відповідає вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 12.04.2011 № 257, загальна площа нежитлових приміщень більша 700 м. кв.
З протоколу вбачається, що розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 07.08.2019 року у приміщенні управління ДАБК ММР.
Постановою від 07.08.2019 року №12-511/22.02-13 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визнано ТОВ «Будпроект Плюс» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері містобудівної діяльності» та накладено стягнення у вигляді штрафу у сумі 180 630,00 грн.
Не погоджуючись з прийнятою постановою, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» № 687-ХІV від 20.05.1999 р. будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України"Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно до ст. 27 вказаного Закону України замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані:забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов`язковою.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність»:
- проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил;
- об`єкти архітектурної діяльності (об`єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об`єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів.
Відповідно до ч. 1 п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. (далі Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.
Згідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Згідно до п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно до п.п. 16-18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішеньпід час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Відповідно до п. 19 Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Згідно до п. 20 Порядку № 553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п. Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.
Згідно до п.п. 2-4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою кабінету Міністрів України N 244 від 06.04.1995 р. справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.
Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.
Штрафи накладаються на суб`єктів містобудування юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
У разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.
У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб`єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.
Відповідно до п. 15-16 Порядку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Згідно п. 22 Порядку за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» N 208/94-ВР від 14.10.1994 р. суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва:
- проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб;
- експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
ТОВ «Будпроект Плюс» було розроблено робочий проект за завданням замовника ТОВ «АТБ-інвест» «Реконструкція нежитлової будівлі під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв. вул.Космонавтів, 142/1».
В акті перевірки від 26.07.2019 №97/2019 встановлено, що у розробленому проекті не враховано, що нежитлові приміщення знаходяться у житловому будинку на першому поверсі, звіт про технічне обстеження будівель, конструкцій і інженерних мереж не відповідає вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 12.04.2017 року №257, загально площа приміщень більше 700 кв.м., чим порушено п. 2.50 ДБН В2.2-15-2005, п. 5.5 ДБН В.3.2-2-2009, наказу №45.
Відповідно до п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 12.04.2017 року №257 «Порядок проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва» цей Порядок визначає механізм проведення обстеження прийнятих в експлуатацію в установленому законодавством порядку об`єктів будівництва (далі - об`єкти) з метою оцінки їх відповідності основним вимогам до будівель і споруд, визначеним відповідним технічним регламентом, та вжиття обґрунтованих заходів до забезпечення надійності та безпеки під час експлуатації об`єктів протягом усього періоду їх існування.
Дія цього Порядку не поширюється на об`єкти, що обстежуються з іншою метою, в тому числі для судової будівельно-технічної експертизи, здійснення заходів державного нагляду (контролю), проведення науково-дослідними організаціями дослідницьких обстежень для отримання наукових даних та виконання проектних робіт.
Згідно з пунктом 2 цього Порядку рішення щодо необхідності проведення обстеження об`єктів приймається їх власниками або управителями.
З огляду на визначену законодавцем дію Порядку №257 він не поширюється на здійснення заходів державного нагляду (контролю), а тому його дія не може поширюватись на об`єкти, що обстежуються з метою виконання проектних робіт і не встановлює розміри вбудовано-прибудованих закладів торгівлі.
Відтак, посилання перевіряючих на вказаний порядок є неправомірним.
Відповідно до абз. 1 п. 2.50 ДБН В2.2-15-2005 у першому, другому і цокольному поверхах житлових будинків допускається розміщувати приміщення: адміністративні, магазинів роздрібної торгівлі, громадського харчування, побутового обслуговування, відділень зв`язку загальною площею не більше 700 кв.м., банків, магазинів і кіосків з продажу преси, поліклінік, жіночих консультацій, рентгено-стоматологічних кабінетів (в разі забезпечення вимог НРБУ).
З аналізу наведеної норми, судом встановлено, що виявлене відповідачем порушення стосовно перевищення площи нежитлового приміщення, а саме більше 700 кв.м. стосується лише відділень зв`язку, оскільки конкретизовано лише для відділень зв`язку, а не для всіх перелічених нежитлових приміщень.
Як встановлено судом вище, ТОВ «Будпроект Плюс» було розроблено робочий проект «Реконструкція нежитлової будівлі під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв. вул.Космонавтів, 142/1». Відтак, обмеження стосовно площі у 700 кв.м. не може стосуватись будівлі під магазин.
Відповідно до п. «б» абз. 2 п. 2.50 ДБН В2.2-15-2005 не допускається розміщення у житлових будинках пунктів приймання склотари, а також магазинів сумарною торгівельною площею більше 1000 кв.м.
Представником позивача надано суду експертний звіт щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Реконструкція нежитлової будівлі під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв. вул.Космонавтів, 142/1», затверджений директором філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Дніпропетровській області від 17.04.2019 року.
Відповідно до наданого експертного звіту торгівельна площа нежитлової будівлі під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв. вул.Космонавтів, 142/1, складає 834,7 кв.м.
Отже, судом не встановлено порушення позивачем вимог ДБН В2.2-15-2005, оскільки у відповідності до п. «б» абз. 2 п. 2.50 ДБН В2.2-15-2005 торгівельна площа будівлі не перевищує 1000 кв.м.
Також, суд зазначає, що вищезазначеним експертним звітом щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Реконструкція нежитлової будівлі під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв. вул.Космонавтів, 142/1», затвердженим директором філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Дніпропетровській області від 17.04.2019 року, було підтверджено, що проектна документація, розроблена ТОВ «Будпроект Плюс» відповідає вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
В акті перевірки не спростовано висновків експертного звіту.
Таким чином, під час розгляду справи не підтверджено висновків про порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, допущеного ТОВ «Будпроект Плюс» під час розроблення проектної документації за робочим проектом «Реконструкція нежитлової будівлі під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Миколаїв. вул.Космонавтів, 142/1».
З огляду на вищевикладене та приписи ч.2 ст.2 КАС України, суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову, діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню судом в повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).
Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 2709,45 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №3743 від 29.11.2019 року.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2709,45 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись, ст.ст. 139, 205, 241 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправною та скасувати постанову № 12-511/22.02-13 від 07.08.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 180 630,00 грн., винесену управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.4 ст. 243 КАС України судове рішення складено у повному обсязі 02.04.2020р.

Суддя О.В. Врона