Справа № 200/4677/20-а
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2020-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви

30 червня 2020 р. Справа №200/4677/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича ознайомившись з заявою про усунення недоліків та клопотанням про звільнення від сплати судового збору представника позивача Пікуліна Р.М. за позовною заявою ОСОБА_1

до Управління Пенсійного фонду України у м. Краматорськ Донецькій області

про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Управління Пенсійного фонду України у м. Краматорськ Донецькій області про стягнення заборгованості у розмірі 103 608,60 грн.

Згідно з частиною 2 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Позивачем в позовній заяві заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

При розгляді та вирішенні вказаного клопотання суд враховує наступне.

Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Умови, за яких суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору або відстрочити його сплату та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення (відстрочення) застосовується, обумовлені статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

Позивачем доказів на обґрунтування складного матеріального становища суду не надано, тому суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору.

12 травня 2020 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк не більше п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання документу на підтвердження сплати судового збору у розмірі встановленому законом або доказів на підтвердження неможливості його сплати.

24 червня 2020 року до суду засобами електронного зв`язку надійшли від представника позивача Пікуліна Р.М. заява про усунення недоліків та клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В заяві про усунення недоліків представник позивача просить суд звернути увагу на правову позицію Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, висловлену в постанові від 13 лютого 2020 року у справі № 640/6916/19 з приводу звільнення, відстрочення сплати судового збору позивача, предметом позову якого є захист соціальних прав, та зазначає, що ця справа є аналогічною.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору вмотивоване тим, що судом не надано правової оцінки обставинам викладеним в позовній заяві та клопотанні про відстрочення сплати судового збору, зокрема тому, що спір стосується захисту соціальних прав позивача, по на думку представника є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Дослідивши зазначені заяву та клопотання суд зазначає наступне.

Умови, за яких суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору або відстрочити його сплату та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення (відстрочення) застосовується, обумовлені статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд звертає увагу, що наявність однієї або декількох визначених цією нормою підстав не є обов`язковою для застосування судом, оскільки ця норма є диспозитивною та надає суду право з урахуванням обставин в кожній окремій справі, керуючись законом та власним переконанням, прийняти ґрунтовне та вмотивоване рішення щодо відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати чи відмови в задоволенні відповідних клопотань.

Від так, до матеріалів адміністративного позову позивачем додано довідку № 93/02-25/7 від 06.02.2020, з якої встановлено, виплата пенсії позивачу відновлена з грудня 2018 року, в період з лютого 2019 року по лютий 2020 року позивач отримав 143705,23 грн. пенсії.

Сума судового збору, що підлягає сплаті за подання даної позовної заяви складає 1036,09 грн.

Розрахункова ставка судового збору за подання адміністративного позову становить 0,72 % (1036,09/143705,23*100%) від річного доходу позивача, тобто значно менше 5 %.

Згідно інформації розміщеної на офіційному порталі Пенсійного фонду України, показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески та яка відповідно до Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування враховується для обчислення пенсії в квітні 2020 року становив 9325,93 грн.

Тобто щомісячна пенсія позивача на 23 % (9325,93/12122,22*100%=76,9%; 100%-76,9%=23,1%) перевищує показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні в місяці, що передує місяцю звернення до суду з позовною заявою.

Відповідно до статей 1 та 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат; платники судового збору - це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.

Таким чином, судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Суд також виходить з того, саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору; обов`язок сплатити судові збори, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Суд наголошує, що відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим обставини, пов`язані небажанням сторони сплатити судовий збір, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати

Суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд), за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір є певним законним обмежувальним заходом, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів. Таке обмеження не може розглядатись як таке, що саме по собі суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована згідно із Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР та набрала чинності для України 11 вересня 1997 року, який гарантує кожному право на розгляд його справи судом.

Згідно з позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 04 липня 2018 року у справі № 686/114/16-ц, положення Закону України "Про судовий збір" не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи; у кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Kniat v. Poland", заява № 71731/01; п. 63- 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі "Jedamski and Jedamska v. Poland", заява № 73547/01).

При розгляді справ ЄСПЛ встановлює, чи був, з однієї сторони, дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді; для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію (справа "Шишков проти Росії" (Shishkov v. Russia), заява № 26746/05). Крім того, на переконання ЄСПЛ, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження (справа "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), заява № 28249/95); підставою для рішення суду про звільнення від сплати судового збору може бути майновий (фінансовий) стан особи (справа "ФК Мретебі проти Грузії" (FC Mretebi v. Georgia), заява № 38736/04).

Дослідивши зміст постанови Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, висловлену в постанові від 13 лютого 2020 року у справі № 640/6916/19, суд зазначає, що обставини у справі не є тотожними, крім того Верховний суд наголосив, що судам надано право у виняткових випадках і залежно від обставин справи, урахувавши майновий стан сторони, звільнити її від сплати судового збору, відстрочити або розстрочити його сплату.

Основною підставою для скасування оскаржуваної ухвали у справі № 640/6916/19 є те, що Законом України «Про судовий збір» передбачена можливість звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, пов`язана виключно з майновим станом сторони.

При цьому, якщо позивач належить до певної категорії осіб (пункт 2 частини першої статті 8 Закону), або ж предметом спору є захист певних прав (пункт 3 частини першої статті 8 Закону), то закон не обмежує сторону у виборі способів та засобів доказування свого важкого майнового стану, який не дозволяє їй сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції у справі № 640/6916/19 не містила правової оцінки аргументів позивача щодо підстав звільнення позивача від сплати судового збору.

Подані представником позивача заява про усунення недоліків та клопотання про звільнення від сплати судового збору окрім доводів про те, що спір стосується захисту соціальних прав позивача, інших аргументів, зокрема, щодо неможливості сплати судового збору через скрутне матеріальне становище, не містить.

Натомість судом проведено аналіз доходів позивача виходячи з відомостей наявних в позовній заяві та доданих до неї документів.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про те що, заявою про усунення недоліків та клопотанням про звільнення від сплати судового збору поданими представником позивача неможливість сплати судового збору не обґрунтовано.

Засади сплати судового збору встановлені Законом України «Про судовий збір» №3674-VI.

Згідно частини 1 статті 3 цього Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду (стаття 2 Закону).

Ставки сплати судового збору визначені статтею 4 вказаного Закону, де вказано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову: майнового характеру, який подано фізичною особою ставка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір відповідно до заявлених позовних вимог у розмірі 1036,09 грн. за платiжними реквiзитами для перерахування судового збору в гривнях на рахунок Донецького окружного адміністративного суду:

Отримувач коштів: Слов`янське УК/м.Слов`янськ/22030101,

Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37803368,

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП),

Код банку отримувача (МФО): 899998,

Рахунок отримувача: UA4005075,

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Враховуючи те, що публічно-правовий спір стосується захисту соціальних прав позивача, суд дійшов висновку про можливість подовження строку на усунення недоліків в межах строків, визначених ст. 169 КАС України, надавши позивачу десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 160, 164, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України у м. Краматорськ Донецькій області про стягнення коштів на строк не більше п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання документу на підтвердження сплати судового збору у розмірі встановленому законом або доказів на підтвердження неможливості його сплати.

Роз`яснити сторонам, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 Кодексу адміністративного судочинства України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки ://court.gov.ua/).

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко