Справа № 520/5423/2020
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2020-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

30 червня 2020 р. Справа № 520/5423/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Севастьяненко К.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд визнати неправомірним та скасувати в частині, що стосується ОСОБА_1 наказ ГУНП в Харківській області №240 о/с від 07.08.2019 про відсторонення ОСОБА_1 відповідно до ч. 1 ст. 70 Закону України "Про Національну поліцію", ст.17 Дисциплінарного статуту НПУ, від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування, з 08.08.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що протиправність наказу ГУНП в Харківській області №240 о/с від 07.08.2019 про відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування, з 08.08.2019 року полягає у тому, що йому неправомірно невиплачена заробітна плата в розмірі 50% у період з 08.08.2019 по 04.09.2019 в зв`язку з відстороненням його від виконання службових обов`язків, хоча службове розслідування закінчилось 14.08.2019. Отже, спірний наказ є таким, що порушує його права та законні інтереси та підлягає скасуванню.

Ухвалою від 30.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження.

Представник відповідача надав до суду відзив на позов, в якому зазначив, що позовні вимоги не визнає повністю і вважає, що позивача правомірно відсторонено від виконання службових обов`язків з припиненням виплати премії. Також зазначив, що спірний наказ вже був предметом розгляду у справі № 520/9929/19 та йому надано правову оцінку.

Також представником відповідача надано до суду клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Зазначене клопотання обґрунтовано тим, що про існування спірного наказу позивачу було відомо ще під час розгляду справи 520/9929/19, а тому позивачем пропущено місячний строк звернення до суду.

Від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній підтримав свою правову позицію та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Щодо строків звернення до суду - позивач зазначив, що тільки у березні 2020 отримав копію спірного наказу, а тому строк звернення до суду останнім не пропущено.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд встановив наступні обставини справи.

З комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» вбачається, що однією з вимог позивача, а саме ОСОБА_1 у справі № 520/9929/19 було зобов`язання ГУНП в Харківській області на користь ОСОБА_1 нарахувати і виплатити грошове забезпечення в розмірі 50% заробітної плати в період з 08.08.2019 по 04.09.2019, в зв`язку з невиплатою повного грошового забезпечення за цей період, через відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків.

Під час розгляду Харківським окружним адміністративним судом справи 520/9929/19 було встановлено, що: "07.08.2019 дільничного офіцера поліції СППП Слобідського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 наказом ГУНП в Харківській області від 07.08.2019 № 240 о/с було відсторонено від виконання службових обов`язків."

Суд розглядаючи позовні вимоги в цій частині прийшов до висновку, що: "оскільки доказів оскарження ОСОБА_1 наказу ГУНП в Харківській області від 07.08.2019 № 240о/с до матеріалів справи та до суду не надано, обставин, які могли б вказувати на його протиправність позивачем не зазначено, а судом під час розгляду справи не встановлено, тому підстави для задоволення позову в цій частині відсутні."

Тобто позивачу було відомо про існування спірного наказу на час отримання повного тексту рішення у зазначеній справі.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Так, положеннями статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 року № 3477-IV рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Так, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України не зловживаючи ними.

Для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску такого строку.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У позовній заяві позивач зазначає, що про існування наказу № 240 о/с від 07.08.2019 позивачу стало відомо тільки 28.03.2020, після звернення до відповідача з письмовою заявою. Позивач у відповіді на відзив стверджує, що він вважав, що його відсторонено від виконання службових обов`язків не у спосіб передбачений законом. Тобто без видання наказу про відсторонення.

Проте суд не погоджується з такими твердженнями позивача оскільки як вже встановлено судом при розгляді справи 520/9929/19 позивачу було відомо про відсторонення його від виконання службових обов`язків саме наказом ГУНП в Харківській області від 07.08.2019 № 240 о/с.

Слід також звернути увагу, що Верховний Суд в своїх постановах від 22.01.2020 справа №620/1982/19 та від 04.12.2019 справа №815/2681/17 зазначав, що під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії (спірні відносини пов`язані зі звільненням з публічної служби) застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норм спеціального процесуального закону.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Також варто зазначити, що позивачем також не надано жодних доказів, які б свідчили про наявність обґрунтованих причин, що перешкоджали йому звернутися за захистом порушеного права у строки, встановлені частиною 2 статті 122 КАС України.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду з позовом в межах даних правовідносин.

Відповідно до вимог частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду, підстави пропуску цього строку, вказані позивачем у своїй заяві суд не визнає поважними, відтак позов підлягає залишенню без розгляду.

Суд роз`яснює, що відповідно до частини 4 статті 238 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 123, 240, 248, 256 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Клопотання представника Головного управління Національної поліції в Харківській області - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування наказу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 30 червня 2020 року.

Суддя Севастьяненко К.О.