Справа № 334/6037/16-а(2-а/334/12/18)
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2020-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

24 червня 2020 року м. Дніпросправа № 334/6037/16-а(2-а/334/12/18)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,

за участю секретаря судового засідання Іотової А.О.,

за участю:

представника позивача: Бичківського О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м.Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області

на рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 07 жовтня 2019 року (суддя суду першої інстанції Турбіна Т.Ф.), прийняте у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі у справі № 334/6037/16-а (8-а/334/1/19) за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

17.05.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року у справі № 334/6037/16-а за позовом ОСОБА_1 до Правобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, в якій просив скасувати судове рішення та прийняти нове про задоволення позовних вимог.

В цій заяві посилаючись на п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України позивач зазначає, що істотною для справи обставиною, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи є встановлена рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.11.2018 у справі № 826/8546/18 (яке залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.01.2019 та постановою Верховного Суду від 24.04.2019) протиправна бездіяльність Кабінету Міністрів України стосовно не ухвалення порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури, як це передбачено ч. 20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII, а також наявність обов`язку у Кабінету Міністрів України протягом 30 днів з дня набрання рішенням законної сили вжити заходів та ухвалити рішення про встановлення та затвердження порядку й умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури.

Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 07 жовтня 2019 року заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 задоволено.

Скасовано рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року по справі № 334/6037/16-а та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_1 задоволено.

Зобов`язано Правобережне об`єднане управління Пенсійного фонду України м. Запоріжжя здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії за вислугу років, відповідно до ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру» від 05.11.1991 № 1789-ХІІ (в редакції станом на час призначення пенсії), на підставі довідки прокуратури Запорізької області № 18-399 вих-16 від 24.05.2016 про заробітну плату за аналогічною посадою в розмірі 80% від суми такої заробітної плати без обмеження максимального розміру, з урахуванням отриманих сум, починаючи з 01.01.2016.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області звернулося з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове про відмову в задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не було належним чином повідомлено відповідача про розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Також, скаржник зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність нововиявленої обставини з підстав прийняття Верховним Судом постанови від 24.04.2019 року у справі № 826/8546/18 про встановлення протиправною бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо не ухвалення порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури. На переконання скаржника така бездіяльність КМ України була відома на момент розгляду цієї справи, тому у суду першої інстанції були відсутні підстави для перегляду рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року.

Також, в апеляційній скарзі заявник просить здійснити процесуальне правонаступництво відповідача у справі - Правобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області на Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області.

Відповідно до ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Судом встановлено, що згідно з п. 1 постанови КМУ «Деякі питання функціонування органів Пенсійного фонду України» №628 від 22.08.2018 Правобережне об`єднане управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області реорганізоване шляхом приєднання до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області.

За змістом п. п. 4-6 постанови КМУ «Про затвердження Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади» № 1074 від 20.10.2011, орган виконавчої влади утворюється шляхом утворення нового органу виконавчої влади або в результаті реорганізації (злиття, поділу, перетворення) одного чи кількох органів виконавчої влади. Орган виконавчої влади припиняється шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. Права та обов`язки органів виконавчої влади переходять: у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади.

22.07.2019 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань зроблено запис про припинення Правобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про необхідність заміни відповідача у справі Правобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області його правонаступником Головним управлінням Пенсійного фонду України в Запорізькій області.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню за таких підстав.

Матеріалами справи підтверджується, що у вересні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання неправомірними дій управління Пенсійного фонду України в Дніпровському (Ленінському) районі м. Запоріжжя (правонаступником якого було Правобережне об`єднане управління Пенсійного фонду України в м. Запоріжжі) по відмові у здійсненні перерахунку пенсії на підставі довідки прокуратури Запорізької області № 18-399 від 24.05.2016 року та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок пенсії з 01 січня 2016 року на підставі ст. 50-1 ЗУ «Про прокуратуру» у розмірі 80% від суми місячної заробітної плати, зазначеної у довідці прокуратури Запорізької області № 18-399 від 24.05.2016 року і виплатити заборгованість.

Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08.02.2018 року, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.06.2018 року, у задоволенні позову відмовлено.

Суди першої та апеляційної інстанції виходили з того, що на час звернення позивача до пенсійного органу із заявою про перерахунок пенсії положення статті 50-1 Закону України від 5 листопада 1991 року №1789-ХІІ "Про прокуратуру", що регулювали порядок перерахунку пенсій, втратили чинність та умови і порядок перерахунку пенсій призначених працівникам прокуратури Кабінетом Міністрів України не визначено.

17.05.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року.

Задовольняючи заяву позивача суд першої інстанції виходив з того, що Верховний Суд у постанові від 24 квітня 2019 року у справі № 826/8546/18 звернув увагу, що Кабінет Міністрів України протягом тривалого часу ухиляється від прийняття рішення про встановлення порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури, необхідність прийняття яких законодавством покладено саме на останнього, що у свою чергу, призвело до неможливості пенсійними органами провести перерахунок пенсій працівникам прокуратури та численних звернень пенсіонерів до суду щодо оскарження таких дій територіальних управлінь Пенсійного фонду України. Враховуючи те, що Кабінетом Міністрів України не вжито заходів на реалізацію ч. 20 ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру» № 1697-VII, з огляду на дію постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури» суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач має право на перерахунок пенсії.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами викладено в ч.2 ст.361 КАС України:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Згідно з частинами 3, 4, 6 статті 361 КАС України перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами в разі прийняття нових законів, інших нормативно-правових актів, якими скасовані закони та інші нормативно-правові акти, що діяли на час розгляду справи, не допускається, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність фізичної особи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Колегія суддів звертає увагу, що істотними обставинами справи вважаються такі обставини, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це передусім ті, що взагалі не були предметом розгляду по даній адміністративній справі в адміністративному суді у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи. Істотними для справи обставинами вважаються такі факти і події, які мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що звернулись до суду з метою розгляду спірної ситуації, тобто ці факти існували вже під час розгляду спірної ситуації в суді, але не були і не могли бути відомі особам, які брали участь у розгляді адміністративної справи, ні суду, який її розглядав та вирішував її по суті.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є, по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Такі юридичні факти характеризуються тим, що вони одночасно повинні бути передбачені нормами права, спричиняють виникнення, зміну або припинення правовідносин, мають істотне значення для вирішення справи, тобто такі фактичні дані, які спростовують факти, покладені в основу судового рішення, існували на момент звернення до суду з позовом і під час розгляду справи судом, проте не могли бути відомі ані особі, яка заявила про це, ані суду, в провадженні якого перебувала справа.

Таким чином, під час розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд повинен дослідити, чи впливають зазначені позивачем обставини на юридичну оцінку обставин, здійснену судом під час постановлення рішення, що переглядається, надати оцінку тому, чи відповідають зазначені позивачем обставини ознакам нововиявлених обставин, а також встановити, чи дійсно позивач не знав та не міг знати про наявність обставин, на які він посилається як на нововиявлені.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Тобто, для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за добросовісного ставлення до справи, тоді ця підстава для перегляду відсутня.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі.

Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі № 2а-7523/10/1270, від 02 травня 2018 року у справі № 303/3535/16-а, від 04 вересня 2018 року у справі № 809/824/17, від 22 листопада 2018 року у справі № 826/14224/15, від 01.02.2019 року у справі №2040/7218/18, яка підлягає обов`язковому врахуванню апеляційним судом в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Як зазначалося вище, позивач вважає нововиявленою обставиною те, що постановою Верховного Суду від 24 квітня 2019 року по справі №826/8546/18 було залишено без змін рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 січня 2019 року у справі №826/8546/18 щодо визнання протиправною бездіяльності Кабінету Міністрів України в частині неприйняття порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури, як це передбачено ч. 20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII та зобов`язано Кабінет Міністрів України протягом 30 днів з дня набрання рішенням законної сили вжити заходів та прийняти рішення про встановлення порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури. Також, вказано, що у п. 54 вказаної постанови Верховний Суд звернув увагу, що Кабінет Міністрів України протягом тривалого часу ухиляється від прийняття рішення про встановлення порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури, необхідність прийняття яких законодавством покладено саме на останнього, що у свою чергу, призвело до неможливості пенсійними органами провести перерахунок пенсій працівникам прокуратури та численних звернень пенсіонерів до суду щодо оскарження таких дій територіальних управлінь Пенсійного фонду України.

Так, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.11.2018 року у справі №826/8546/18 визнано протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України в частині неприйняття порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури, як це передбачено ч. 20 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру". Зобов`язано Кабінет Міністрів України протягом 30 днів з дня набрання рішенням законної сили вжити заходів та прийняти рішення про встановлення порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.01.2019 року апеляційну скаргу Кабінету Міністрів України залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2018 року без змін.

Постановою Верховного Суду від 24.04.2019 року касаційну скаргу Кабінету Міністрів України залишено без задоволення. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 січня 2019 року у справі № 826/8546/18 залишено без змін.

В п. 54 вказаної постанови від 24.04.2019 року Верховний Суд звертає увагу, що Кабінет Міністрів України протягом тривалого часу ухиляється від прийняття рішення про встановлення порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури, необхідність прийняття яких Законом №1697-VІІ покладено саме на відповідача, що у свою чергу, призвело до неможливості пенсійними органами провести перерахунок пенсій працівникам прокуратури та численних звернень пенсіонерів до суду щодо оскарження таких дій територіальних управлінь Пенсійного фонду України.

Поряд з цим, Пенсійний фонд України, як орган державної влади, в силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відтак, відсутність визначених Кабінетом Міністрів України умов та порядку перерахунку призначених працівникам прокуратури пенсій, призвела до того, що Пенсійний фонд України не має правових підстав та законного способу дій для реалізації своїх повноважень, що виключає можливість перерахунку зазначених пенсій.

Бездіяльність Кабінету Міністрів України, який протягом тривалого часу не визначає умов та порядку перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури, як це передбачено у ч. 20 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру" №1697-VII, не може вважатися доказом протиправності дій Пенсійного фонду України і покладати на нього обов`язки, не передбачені законодавством. При цьому, причини бездіяльності Кабінету Міністрів України та їх оцінка не є предметом спору у даній справі.

Таким чином, обставина, на яку посилається позивач, як на нововиявлену, а саме бездіяльність Кабінету Міністрів України в частині неприйняття порядку та умов перерахунку пенсій працівникам прокуратури відповідно до ч. 20 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру", існувала на момент винесення рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року у справі № 334/6037/16-а та була врахована судом при винесенні рішення.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованою, наведені в ній обставини не є нововиявленими в розумінні положень ст. 361 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, підстави для задоволення цієї заяви та скасування рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року у справі № 334/6037/16-а відсутні.

Наведене залишилося поза увагою суду першої інстанції, що призвело до неправильного вирішення справи.

Разом з тим, доводи заяви щодо неналежного повідомлення сторони про дату та час розгляду справи також заслуговують на увагу.

Так, суд апеляційної інстанції враховує, що ухвалу від 21.05.2019 року про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, згідно з відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень, було надіслано судом 04.11.2019 року, зареєстровано 05.11.2019 року та оприлюднено 06.11.2019 року.

Разом з цим, колегія суддів апеляційної інстанції враховує, що ухвалу про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08.02.2018 року разом з копією заяви та копіями всіх документів, що додані до неї, судом першої інстанції було направлено засобами поштового на поштову адресу відповідача - Правобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області.

Поштове відправлення із вкладенням було отримано представником Правобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області 03.06.2019, що підтверджується відповідним повідомленням (а.с. 83).

За таких обставин, враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції порушив норми матеріального та процесуального права, його висновки суперечать обставинам справи, що призвело до неправильного її вирішення, у зв`язку з чим, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з винесенням нової постанови про відмову у задоволенні заяви.

Керуючись ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 317, ст. 321, ст. 325, ст. 361, ст. 369 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області задовольнити.

Рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 07 жовтня 2019 року у справі №334/6037/16-а (8-а/334/1/19) скасувати.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08 лютого 2018 року у справі № 334/6037/16-а.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Постанова в повному обсязі складена 24.06.2020 року.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук

суддя А.В. Шлай