Справа № 826/5737/16
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2020-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/5737/16 Головуючий у 1 інстанції: Кузьменко В.А.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Ганечко О.М.

Кузьменка В.В.

За участю секретаря Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Київської міської ради на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року у справі за клопотанням про накладення штрафу та встановлення нового строку виконання судового рішення за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправним рішення,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення відповідача.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року в адміністративній справі №826/5737/16, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року, адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Київської міської ради від 10 березня 2016 року №212/212 "Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд". Крім того, суд вийшов за межі позовних вимог та зобов`язав Київську міську раду повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 30 листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним №08/М-11690) з урахуванням висновків даної постанови.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2017 року виправлено описки, допущені у постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2016 року, зокрема, доповнено резолютивну частину постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2016 року, наступним чином:

- виключити із пункту 4 резолютивної частини постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2016 року слова "…з Державного бюджету України…";

- доповнити резолютивну частину постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2016 року пунктами 5 та 6 такого змісту:

"5. Встановити Київській міській раді строк у десять днів з дня набрання постановою законної сили для подання звіту про виконання постанови.

6. Попередити Київську міську раду про можливість застосування заходів, передбачених частиною другою статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України.".

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 26 лютого 2019 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року залишено без змін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2019 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року, накладено на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 38 420,00 грн. за неподання Київської міської радою звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та встановлено Київській міській раді новий строк - до 17 червня 2019 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.

У зв`язку з тим, що Київська міська рада не подала до суду звіт про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, не повідомила суд про неможливість подання такого звіту та не просила продовжити процесуальний строк для подання звіту, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року накладено на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі 78 560,00 грн., з яких 40 140,00 грн. (2 007,00 грн. х 20) - штраф за неподання звіту та за невиконання рішення суду та у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 38 420,00 грн. - штраф, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою, та встановлено Київській міській раді новий строк - до 30 жовтня 2019 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 листопада 2019 року, накладено на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі 158 840,00 грн. за неподання Київської міської радою звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та встановлено Київській міській раді новий строк - до 20 грудня 2019 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.

03 січня 2020 року представником ОСОБА_1 - Кальком Дмитром Олексійовичем подано до суду першої інстанції клопотання про накладення штрафу та встановлення нового строку виконання судового рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року клопотання представника ОСОБА_1 про накладення штрафу та встановлення нового строку виконання судового рішення задоволено частково.

Накладено на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі 242 920,00 грн., з яких 84 080,00 грн. (2 102,00 грн. * 40) - штраф за неподання звіту та за невиконання рішення суду у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 158 840,00 грн. - штраф, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою.

Половину штрафу у розмірі 121 460,00 грн. стягнуто на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), іншу половину у розмірі 121 460,00 грн. - на користь Державного бюджету України (отримувач коштів - УК у Печерському районі міста Києва, код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38004897, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101).

Встановлено Київській міській раді новий строк - до 25 березня 2020 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року. В іншій частині клопотання відмовлено.

Не погодившись з ухвалою суду, Київська міська рада звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні клопотання в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Зокрема, апелянт вказує, що, на виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, Київська міська рада розглянула клопотання ОСОБА_1 в межах наданих їй повноважень. За наслідками розгляду такого клопотання було підготовлено проект рішення та поставлено його на голосування, однак, рішення не набрало необхідної кількості голосів.

Також, апелянт наголошує на тому, що Київська міська рада є колегіальним органом, який вирішує питання щодо надання дозволу на розробку землеустрою на відведення земельної ділянки шляхом голосування у порядку, визначеному Регламентом Київської міської ради, що затверджений рішенням від 07 липня 2016 року № 579/579.

Крім того, апелянт зазначає, що Київська міська рада інформувала суд про хід розгляду клопотання ОСОБА_1 та повідомляла причини, з яких вирішення питання відкладалося.

04 травня 2020 року електронною поштою до Шостого апеляційного адміністративного суду від представника ОСОБА_1 - Калька Д .О. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із запровадженням карантину.

Розгляд справи було відкладено на 22 червня 2020 року.

07 травня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від представника ОСОБА_1 - Калька Д.О. надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції, а також, зазначає, що оскаржувана ухвала суду жодним чином не впливає на права та обов`язки Київської міської ради, так, як протиправна бездіяльність вчинена Київським міським головою Кличком В.В., а тому, не може бути оскаржена Київською міською радою.

16 червня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від Київської міської ради надійшли додаткові обґрунтування до апеляційної скарги, у яких апелянт вказує, що проект рішення Київської міської ради від 14.11.2019 року №08/231 -3308/ПР «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва жилого будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі міста Києва» був розглянутий відповідно до Регламенту Київської міської ради.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції 22 червня 2020 року представником ОСОБА_1 - Кальком Д.О. подано заяву про відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменка В.В.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 червня 2020 року у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - Калько Дмитра Олексійовича про відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменка В.В. - відмовлено.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Так, задовольняючи частково клопотання представника ОСОБА_1 про накладення штрафу та встановлення нового строку для подання звіту про виконання судового рішення, суд першої дійшов висновку про те, що Київська міська рада не подала до суду звіт про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року у строк, встановлений ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 листопада 2019 року та не повідомила суд про неможливість подання такого звіту.

Також, суд першої інстанції врахував, що Київською міською радою перед судовим засіданням 24 лютого 2020 року подано заяву, у якій зазначено, що постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року виконано 13 лютого 2020 року. За наслідками розгляду клопотання ОСОБА_7 від 30 листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним №08/М-11690) рішення не прийнято, оскільки, проект рішення Київської міської ради про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 не набрав необхідної кількості голосів.

Вказану заяву суд першої інстанції не визнав звітом про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, адже вона не підтверджує виконання судового рішення, оскільки, клопотання ОСОБА_1 від 30 листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним № 08/М-Г1690) по суті не розглянуто та не прийнято відповідне рішення.

Колегія суддів частково не погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Одна із форм судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах визначена у ст. 382 КАС України.

У відповідності до частини 1 статті 382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Згідно ч. 2 ст. 382 КАС України, за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами частини 7 статті 382 КАС України, сплата штрафу не звільняє від обов`язку виконати рішення суду і подати звіт про його виконання. Повторне невиконання цього обов`язку тягне за собою застосування наслідків, установлених частинами першою і другою цієї статті, але розмір нового штрафу при цьому збільшується на суму штрафу, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою.

Зазначені норми права надають суду повноваження здійснювати контроль за виконанням судового рішення та вживати заходів впливу на суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення. Такими заходами впливу є встановлення строку для подання звіту про виконання судового рішення, а також, накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення.

За змістом ч.ч. 2, 7 ст. 382 КАС України, кожен із зазначених заходів може бути застосований судом неодноразово до повного виконання судового рішення.

Разом з тим, встановлення факту невиконання судового рішення не є самостійною, достатньою та безумовною підставою встановлення нового строку для подання звіту про виконання судового рішення, а також, для накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень. Питання про застосування зазначених заходів суд вирішує у кожному окремому випадку з урахуванням обставин справи, змісту покладеного на відповідача обов`язку, встановлених законом особливостей виконання такого обов`язку, дій, які були вчинені суб`єктом владних повноважень з метою виконання судового рішення, інших обставин, які впливають на можливість виконання рішення суду, у тому числі, у межах наданого судом строку.

Крім того, положення ч. 2 ст. 382 КАС України передбачають, що суд може встановити новий строк для подачі звіту, накласти штраф на керівника, тобто, застосування таких заходів є правом, а не обов`язком суду.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 560/523/19 зазначив наступне: «переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства, встановлювати наявність та форму вини такої посадової особи, а також зазначати про співмірність розміру штрафу та доходів (фінансової спроможності) такої посадової особи. Це не повинно зумовлювати порушення основоположних засад адміністративного судочинства, зокрема, пропорційності, необхідності дотримання оптимального балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) тощо. Такі засоби не можуть бути надмірними за визначених умов та не мають призводити до порушення прав, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод».

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідач стверджує, що постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року Київською міською радою була виконана 13 лютого 2020 року шляхом розгляду клопотання ОСОБА_1 на пленарному засіданні.

Апелянт наголошує на тому, що постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року Київську міську раду було зобов`язано саме повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 30 листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним №08/М-11690). Розгляд такого клопотання був здійснений, проте, рішення про надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не було прийняте, адже, не набрало необхідної кількості голосів.

Так, листом від 21 лютого 2020 року № 08/280-316 Київська міська рада повідомила суд першої інстанції про те, що розпорядженням Київського міського голови від 27 січня 2020 року № 45 було вирішено перше пленарне засідання X сесії Київської міської ради VIII скликання провести 06 лютого 2020 року о 10:00 годині у сесійній залі Київської міської ради. До порядку денного пленарного засідання X сесії Київської міської ради VIII скликання 06 лютого 2020 року були винесені такі питання, зокрема, але не виключно, розділ 3 «Про питання містобудування та землекористування», пункт 3.1. «Про розгляд проектів рішень Київської міської ради на виконання рішень/постанов судів». Підпунктом 5 пункту 3.1. розділу 3 внесено до порядку денного проект рішення Київської міської ради на виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва у справі № 826/5737/16.

Відповідач зазначив, що, з огляду на доповнення порядку денного проектами рішень, що були оформлені та попередньо розглянуті, відповідно до Регламенту, а також, тривалі доповіді по проектах рішень, з врахуванням оголошеної перерви та проведення погоджувальної ради, з врахуванням виступів на «година запитань до Київського міського голови» на пленарному засіданні X сесії Київської міської ради VIII скликання, 06 лютого 2020 року було розглянуто лише розділ 1 «Загальні питання» та розділ 2 «Про питання власності». У пленарному засіданні X сесії Київської міської ради VIII скликання 06 лютого 2020 року оголошено перерву до 11:00 год. 13 лютого 2020 року.

Розгляд питання пп. 5 п. 3.1. розділу 3 щодо проекту рішення Київської міської ради «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва» на виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва по справі № 826/5737/16 відбувся 13 лютого 2020 року. Головуючим було поставлено на голосування проект рішення Київської міської ради «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва», за наслідками розгляду якого рішення не прийнято. Відповідно до результатів поіменного голосування від 13 лютого 2020 року щодо розгляду вказаного проекту проголосували «за» - 11, «проти» - 7, «утримались» - 42, «не голосували» - 20.

Згідно ч. 1 ст. 37 Регламенту Київської міської ради, рішення Київради вважається прийнятим, якщо на пленарному засіданні за нього проголосувала більшість депутатів від загального складу Київради, окрім випадків, передбачених цим Регламентом.

Колегія суддів звертає увагу на те, що Кодекс адміністративного судочинства України не встановлює вимоги до форми і змісту звіту про виконання судового рішення.

Враховуючи, що у листі Київської міської ради від 21 лютого 2020 року № 08/280-316 викладена інформація про стан виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та про заходи, які вживалися з метою розгляду клопотання ОСОБА_1 , колегія суддів вважає, що такий лист за своїм змістом є звітом про виконання судового рішення.

За правилами ч. 2 ст. 382 КАС України, суд своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту та накласти штраф саме за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту.

З огляду на викладене, звіт Київської міської ради про виконання судового рішення, який викладений у формі листа від 21 лютого 2020 року № 08/280-316, повинен був бути врахований судом першої інстанції при вирішенні питання про застосування заходів судового контролю за виконанням постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.

У листі від 21 лютого 2020 року № 08/280-316 та в апеляційній скарзі Київська міська рада зазначає, що, оскільки, за наслідками розгляду клопотання ОСОБА_1 Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було підготовлено проект рішення Київської міської ради «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва», розгляд такого питання був включений до порядку денного і голосування з цього питання відбулося, постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року є виконаною.

Перевіряючи обґрунтованість вказаних доводів Київської міської ради, колегія суддів враховує, що спірні правовідносини регулюється Земельним кодексом України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламентом Київської міської ради.

У відповідності до п. б ч. 1 ст. 12 Земельного кодексу України, до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.

За правилами ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах, зокрема, колегіальності.

Згідно ч. 2 ст. 59 вищевказаного Закону, рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Положення ч. 1 ст. 37 Регламенту Київської міської ради, також, передбачають, що рішення Київради вважається прийнятим, якщо на пленарному засіданні за нього проголосувала більшість депутатів від загального складу Київради, окрім випадків, передбачених цим Регламентом.

Разом з тим, ч. 2 ст. 37 зазначеного Регламенту передбачає, що у разі, якщо при проведенні голосування з питання порядку денного рішення Київради не було прийнято, це питання може бути повторно розглянуто на цьому пленарному засіданні Київради за ініціативою суб`єкта подання чи доповідача на пленарному засіданні не більше одного разу відповідно до рішення, прийнятого більшістю голосів депутатів від загального складу Київради. За ініціативою суб`єкта подання проект рішення, що не було прийнято на пленарному засіданні Київради, може бути також включено до порядку денного іншого пленарного засідання Київради.

Відповідно до п.п. 4-6 ст. 37 Регламенту Київської міської ради, у випадку повторного розгляду питання порядку денного на іншому пленарному засіданні Київради у проекті порядку денного відповідного пленарного засідання поряд з назвою цього питання ставиться відмітка «повторно».

У разі повторного розгляду проекту рішення на іншому пленарному засіданні Київради відповідний проект рішення може бути розглянуто і поставлено на голосування лише один раз.

Якщо при проведенні голосування проект рішення Київради було відхилено більшістю голосів депутатів від загального складу Київради, відповідно до частини третьої цієї статті 37 Регламенту, або якщо проект рішення Київради не було прийнято у випадку, передбаченому частиною п`ятою цієї статті 37 Регламенту, такий проект рішення вважається відхиленим і повертається суб`єкту подання. Подальший розгляд відхиленого проекту рішення або проекту рішення, який дослівно чи по суті повторює відхилений проект рішення, можливий на наступній після його відхилення сесії Київради в порядку, передбаченому статтями 29-31 цього Регламенту.

Відтак, не прийняття рішення на пленарному засіданні ради внаслідок того, що за нього не проголосувала необхідна кількість депутатів, не свідчить про завершення розгляду відповідного питання.

Формальне дотримання Київською міською радою вимог Регламенту під час голосування з питання про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва, за умови не прийняття відповідного рішення, не є достатньою підставою для визнання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року виконаною. Як зазначено вище, Регламент Київської міської ради встановлює порядок повторного розгляду питання, рішення за яким при проведенні голосування з питання порядку денного не було прийняте.

Отже, без дотримання процедури повторного розгляду питання прийняття рішення щодо надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, якою Київську міську раду зобов`язано повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 30 листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним №08/М-11690), не може вважатися виконаною.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та доводами позивача про наявність підстав для встановлення Київській міській раді нового строку для надання звіту про виконання судового рішення.

Доводів про те, що встановлений судом першої інстанції новий строк (до 25 березня 2020 року) є недостатнім для виконання судового рішення, апеляційна скарга Київської міської ради не містить.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що повідомлені Київською міською радою обставини свідчать про відсутність підстав для накладення штрафу на Київського міського голову ОСОБА_2 .

Положення ч. 2 ст. 382 КАС України передбачають можливість накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення.

Повноваження міського голови визначені у ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до п.п. 1, 2, 8 ч. 4 ст. 42 вищезазначеного Закону, сільський, селищний, міський голова: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Відтак, Київський міський голова ОСОБА_2 є особою, на яку може бути накладений штраф, передбачений ч.ч. 2, 7 ст. 382 КАС України, лише у разі не виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, саме, у частині організації роботи органу місцевого самоврядування, скликання сесії ради, формування порядку денного, інших організаційних питань, пов`язаних із розглядом клопотання ОСОБА_1 .

Натомість, прийняття рішення за результатами розгляду такого клопотання належить до повноважень Київської міської ради як колегіального розгляду.

Колегія суддів враховує правову позицію Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, що викладена у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 560/523/19, згідно якої, посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення останнього від виконання рішення суду.

Разом з тим, із наданих до суду першої інстанції письмових доказів вбачається, що Київський міський голова вчинив усі необхідні дії для забезпечення виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.

Так, своїм розпорядженням від 27 січня 2020 року № 45 Київський міський голова ОСОБА_2 скликав перше пленарне засідання X сесії Київської міської ради VIII скликання на 06 лютого 2020 року та включив до порядку денного питання про розгляд клопотання ОСОБА_1

Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготував проект рішення № 08/231-3308/ПР від 14 листопада 2019 року «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва» разом з план-схемою до дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки і пояснювальною запискою.

На підтвердження проходження процедури погодження проекту рішення з Постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, відповідач надав витяг з протоколу № 14/103, відповідно до якого, проект рішення вирішено відхилити.

Також, Київська міська рада надала витяг зі стенограми пленарного засідання 13 лютого 2020 року, який підтверджує здійснення розгляду проекту рішення «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва» на пленарному засіданні ради та здійснення голосування із зазначеного питання.

Зазначені обставини вказують на те, що Київський міський голова Кличко Віталій Володимирович у межах своїх повноважень вжив необхідних заходів для організації виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та забезпечення розгляду клопотання ОСОБА_1 , а прийняття остаточного рішення не відбулося з незалежних від нього причин.

У зв`язку з цим, колегія суддів не вбачає підстав, передбачених ч.ч. 2, 7 ст. 382 КАС України, з урахуванням правової позиції Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі № 560/523/19, для накладення на Київського міського голову штрафу за невиконання судового рішення.

Додатково, колегія суддів враховує, що у Кодексі адміністративного судочинства України існувала норма, яка передбачала накладення штрафу на керівника колегіального органу, якщо постанова не виконується з вини цього органу.

Так, згідно ч. 3 ст. 267 КАС України, у редакції, що діяла з 30 липня 2010 року, якщо обов`язок виконати постанову лежить на колегіальному органі, але звіт про її виконання не подано або з вини цього органу постанова не виконується, штраф накладається на керівника цього органу.

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення окремих положень адміністративного судочинства» від 17 листопада 2011 року № 4054-VI частину 3 ст. 267 КАС України було виключено.

Зазначені обставини додатково вказують на те, що безумовне покладення відповідальності за виконання судового рішення колегіальним органом на керівника такого органу є невиправданим та непропорційним, з огляду на обсяг його повноважень у процесі організації роботи колегіального органу та вплив його участі в голосуванні на прийняття рішення.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року в частині накладення на Київського міського голову ОСОБА_2 штрафу у розмірі 242 920,00 грн., з яких 84 080,00 грн. (2 102,00 грн. * 40) - штраф за неподання звіту та за невиконання рішення суду у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 158 840,00 грн. - штраф, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою - підлягає скасуванню.

Доводи позивача викладені у відзиві на апеляційну скаргу про те, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції жодним чином не впливає на права та обов`язки Київської міської ради, а тому, не може бути оскаржена нею, колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на наступне.

Так, Київська міська рада є стороною у даній справі та, відповідно до частини 1 статті 293 КАС України, наділена правом на апеляційне оскарження.

Крім того, діяльність Київського міського голови безпосередньо пов`язана з діяльністю Київської міської ради, оскільки, Київський міський голова в межах, визначених чинним законодавством України, організовує роботу Київради та виконавчого органу Київради.

Колегія суддів, також, зазначає, що попередні судові рішення щодо накладення на Київського міського голову ОСОБА_2 штрафів за неподання Київською міською радою звітів про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року не є взаємопов`язаними з оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції, оскільки, в даному випадку, Київський міський голова скликав перше пленарне засідання X сесії Київської міської ради VIII скликання на 06 лютого 2020 року та включив до порядку денного питання про розгляд клопотання ОСОБА_1 , що свідчить про вжиття необхідних заходів для організації виконання рішення суду.

Посилання представника позивача - Калька Д.О. в суді апеляційної інстанції на те, що Київський міський голова Кличко В.В. був відсутній та не головував на пленарному засіданні сесії під час розгляду проекту рішення «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва», колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на наступне.

Так, згідно частини 3 статті 33 Регламенту Київської міської ради, пленарні засідання Київради відкриває, веде і закриває Київський міський голова, а у випадках, передбачених законами України та цим Регламентом, - заступник міського голови - секретар Київради.

Отже, із вищезазначених положень Регламенту Київської міської ради вбачається, що, у разі відсутності Київського міського голови, заступник міського голови - секретар Київради наділений повноваженнями на ведення пленарних засідань.

Доводи представника позивача про те, що Київський міський голова Кличко В.В. не довів до депутатського корпусу інформацію про необхідність виконання рішення суду та не спонукав однопартійців голосувати за проект даного рішення, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки, про наявність постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та необхідність голосування з вказаного питання депутатам Київської міської ради було відомо із пояснювальної записки №ПЗН-2328 від 09 жовтня 2019 року.

Щодо посилання ОСОБА_1 відзиві на апеляційну скаргу на розпорядження Київського міського голови №429 від 17.05.2019 року, №458 від 28.05.2019 року та №528 від 14.06.2019 року про перенесення засідань сесії Київської міської ради, колегія суддів зазначає наступне.

Вищезазначені розпорядження Київського міського голови були прийняті поза межами періоду, якому надавалась правова оцінка при вирішенні питання правомірності накладення ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року на Київського міського голову ОСОБА_2 штрафу за неподання звіту та за невиконання рішення суду.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правомірно встановлено Київській міській раді новий строк для подання звіту про виконання судового рішення.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про накладення штрафу на Київського міського голову ОСОБА_2 за неподання звіту та за невиконання рішення суду, а також, стягнення половини штрафу на користь ОСОБА_1 , тому, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню в даній частині з прийняттям нового рішення, яким у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 в цій частині слід відмовити, в іншій частині ухвалу суду - залишити без змін.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до частини 1 статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 312, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 382 КАС України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Київської міської ради задовольнити частково.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року скасувати в частині, якою вирішено:

- накласти на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі 242 920,00 грн., з яких 84 080,00 грн. (2 102,00 грн. * 40) - штраф за неподання звіту та за невиконання рішення суду у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 158 840,00 грн. - штраф, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою.

- половину штрафу у розмірі 121 460,00 грн. стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), іншу половину у розмірі 121 460,00 грн. - на користь Державного бюджету України (отримувач коштів - УК у Печерському районі міста Києва, код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38004897, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101).

Прийняти нову постанову про відмову в задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 в цій частині.

В іншій частині ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Ганечко О.М.

Кузьменко В.В.

Повний текст постанови виготовлено 26.06.2020 року.