Справа № 540/1644/20
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2020-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 червня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/1644/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Войтович І.І., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міжрегіонального управління Держгеокадастру у м. Херсоні Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області (відповідач - 1), Херсонського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру "Херсонгеоінформ" (відповідач - 2) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Міжрегіонального управління Держгеокадастру у м. Херсоні Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області (далі - відповідач-1), Херсонського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру "Херсонгеоінформ" (далі - відповідач-2), в якому просить:

- прийняти позовну заяву до свого провадження, в порядку ст. 2 КАС надати правову оцінку бездіяльності і тяганини відповідача-1 та щодо порушення ст. 19, ст. 129-1 Конституції України; Закону України «Про звернення громадян»; Земельного Кодексу України та Закону України «Про державний земельний кадастр», визнати бездіяльність протиправною;

- надати правову оцінку бездіяльності відповідача-2 щодо порушення ст. 19, ст. 129-1 Конституції України; Закону України «Про звернення громадян»; Земельного Кодексу України та Закону України «Про державний земельний кадастр», визнати бездіяльність протиправною;

- згідно ст. 252 КАС ухвалити додаткове рішення до судового рішення від 06 грудня 2011 року у справі №2-а 4551/1 1/2170, застосувати ст. 249 КАС, або прийняти нове рішення, у зв`язку з реорганізацією відповідача і зміною Порядку видачі документів на право власності на земельну ділянку та зобов`язати Відповідача-1 зареєструвати земельну ділянку і видати ОСОБА_1 витяг з Державного земельного кадастру, на земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 Херсон, АДРЕСА_2 Шота АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , для обслуговування будинку і господарських будівель;

- для ефективності правосуддя зобов`язати відповідачів повідомити суд про виконання судового рішення (ч.1 ст. 382 КАС );

- відповідно до статті 56 Конституції України відшкодувати позивачу моральну шкоду, з урахуванням вини кожного із відповідачів, у розмірі 20000 грн. за завдані: нервові переживання, стрес, зміну нормальних звичних умов життя, не отримання задоволення від результатів виграної судової справи і відчуття відсутності верховенства права, через невиконання судового рішення, яке набрало законної сили;

- відшкодувати позивачу, за рахунок відповідачів, матеріальні збитки, через доведення відповідачами спору до суду, пов`язані з судовими витратами: за складання позовної заяви - 260 грн., за виготовлення і ксерокопію копій документів доказів і примірників позовної заяви, у кількості 27 аркушів по 1 грн. за шт. - 27 грн., разом 287 грн. (260+27+287).

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд виходить з наступного.

Так, п.п. 4-9 ч. 5 ст. 160 КАС України наведений перелік вимог до позовної заяви, зокрема, в ній має бути: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Аналогічно у ст. 245 КАС України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про:

- визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

- встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

- прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Аналізуючи частину першу статті 5 КАС України, суд звертає увагу на те, що права, свободи або законні інтереси особи підлягають судовому захисту в адміністративному суді за наявності наступних обов`язкових умов: безпосереднього порушення прав, свобод або законних інтересів особи, вчинення такого порушення законодавчо визначеним суб`єктом, а саме, суб`єктом владних повноважень, та у разі порушення прав, свобод або законних інтересів особи у спосіб встановлений законодавством, а саме, рішенням, дією чи бездіяльністю такого суб`єкта.

З цього приводу суд зазначає те, що захист прав позивача шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії може відбуватись виключно внаслідок визнання відповідних рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними. За відсутності протиправних рішень дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, відсутня одна з необхідних, визначених частиною 1 статті 5 КАС України умов, для судового захисту порушених прав позивача. Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 12.11.2018 у справі №806/3099/17.

Вимога ухвалити додаткове судове рішення та винести окрему ухвалу у справі № 2а-4551/11/2170 не є позовними вимогами в розумінні ст. 160 КАС України. Підстави ухвалення додаткового рішення викладені в ст. 252 КАС України, а тому позивач має подати заяву в межах справи № 2а-4551/11/2170 та конкретизувати з яких підстав просить ухвалити додаткове рішення.

Щодо поданої позивачем заяви про звільнення від сплати судового збору в порядку ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд зазначає наступне.

Статтею 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу позивача на те, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України Про судовий збір (тут і надалі в редакції, чинній на час подачі позовної заяви). Статтею 1 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України Про Державний бюджет України на 2020 рік прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розміри ставок судового збору. Зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Також, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Крім того, суд зазначає, що ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайнових характер, судовий збір сплачується за ставками встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити сплати судових витрат на визначений строк.

Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У ч. 2 ст. 8 Закону № 3674-VI вказано, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Втім, матеріали позовної заяви не містять достатніх обставин, з якими зазначені вище норми Закону № 3674-VI пов`язують право на пільгу щодо сплати судового збору та можливість звільнення скаржника від його сплати або відстрочення.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем у якості доказу скрутного майнового стану надано копії довідки Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області вих. №279 від 24.09.2019, про отримання ОСОБА_1 , за період липень 2017 року по грудень 2019 року (включно) пенсії у розмірі 1436,92 грн. (щомісячно з березня 2019 року). Також надано копію Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2019 року по 3 квартал 2019 року, відповідно до якої інформації про доходи ф/о в ЦБД ДРФО немає.

При цьому, позивачем надано суду копію довідки Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, що містить інформацію за період з 1 кварталу 2019 року по 3 квартал 2019 року, а не за повний календарний 2019 рік.

Крім того, сам по собі факт отримання пенсії особою не позбавляє цю особу права та можливості отримання інших доходів, з яких може бути сплачений судовий збір. Позивачем не надано належних доказів щодо його майнового стану, зокрема, довідки з органу ДФС про відсутність інших доходів за попередній календарний рік (2019 рік).

Суд звертає увагу позивача на те, що існує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в ухвалі від 12.03.2019 року (справа № П/9901/841/18, провадження № 11-164заі19), що сам по собі факт отримання пенсії особою не позбавляє цю особу права та можливості отримання інших доходів, з яких може бути сплачений судовий збір.

Таким чином, суд залишає без задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову.

Висновки суду з даного питання, відповідають правовій позиції викладеній в постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.01.2020 року у справі №766/6799/19.

Враховуючи вищезазначене, позивачу необхідно визначитися з позовними вимогами та відповідно до заявлених вимог сплатити судовий збір, з урахуванням норм ст. 6 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунені у строк не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону та з урахуванням зазначених висновків суду; визначитися з позовними вимогами, врахувавши вимоги ч.ч. 1, 2, 3 ст. 5, 160, 161 КАС України.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову.

Залишити позовну заяву без руху.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня закінчення дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1644/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Войтович І.І.