Справа № 620/2924/19
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2020-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

30 червня 2020 року

Київ

справа №620/2924/19

адміністративне провадження №К/9901/12143/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді - Гімона М.М. (суддя-доповідач),

суддів: Гусака М.Б., Усенко Є.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу Північної митниці Держмитслужби на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 1 квітня 2020 року (головуючий суддя - Беспалов О.О., судді: Ключкович В.Ю., Парінов А.Б.) у справі № 620/2924/19 за позовом ОСОБА_1 до Чернігівської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Чернігівської митниці ДФС, правонаступником якої є Північна митниця Держмитслужби (далі - відповідач, Митниця), в якому просив визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості від 10 червня 2019 року №UA102000/2019/000071/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA102230/2019/00286.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 4 грудня 2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Відповідно до відомостей повідомлення про вручення поштового відправлення копія вказаного рішення була отримана Митницею 6 грудня 2019 року (том 1 а.с.190).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 23 грудня 2019 року відповідач подав апеляційну скаргу (том 1 а.с.192).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 9 січня 2020 року апеляційну скаргу Митниці залишено без руху у зв`язку із сплатою судового збору не у повному обсязі. Апеляційний суд встановив семиденний строк для усунення апелянтом недоліків апеляційної скарги шляхом доплати судового збору в сумі 1152,60 грн (том 1 а.с.203).

Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була отримана Митницею 14 січня 2020 року, що підтверджується відомостями повідомлення про вручення поштового відправлення (том 1 а.с.206).

21 січня 2020 року засобами поштового зв`язку відповідач направив на адресу апеляційного суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків, яке вмотивоване тим, що Митниця готова доплатити судовий збір у визначеному судом розмірі, проте, з огляду на дату надходження затвердженого кошторису видатків лише 20 січня 2020 року апелянт зміг підготувати платіжне доручення на оплату судового збору в сумі 1152,60 грн та подати його до відповідного підрозділу Державної казначейської служби України. Оплата буде здійснена 21 січня 2020 року, а платіжне доручення із відміткою про перерахування коштів на відповідний рахунок Митниця зможе отримати тільки 22 січня 2020 року. У зв`язку з наведеними обставинами заявник просив продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги терміном на 3 дні (том 1 а.с.207).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2020 року у продовженні процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги Чернігівській митниці ДФС відмовлено. Апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала (том 1 а.с.211).

Ухвала апеляційного суду вмотивована тим, що доказів вжиття заходів на сплату судового збору апелянтом не надано, у встановлений судом строк судовий збір не доплачено в належному розмірі, недоліки апеляційної скарги не усунуто, що є підставою для її повернення Митниці.

В матеріалах справи міститься клопотання Митниці про усунення недоліків, направлене засобами поштового зв`язку 28 січня 2020 року. До вказаного клопотання відповідачем долучено платіжне доручення № 43 від 21 січня 2020 року про оплату судового збору у справі №620/2924/19 в сумі 1152,60 грн (том 1 а.с.213-216).

Копія ухвали про повернення апеляційної скарги була отримана посадовою особою Митниці 31 січня 2020 року відповідно до відомостей повідомлення про вручення поштового відправлення (том 1 а.с.218).

4 лютого 2020 року засобами поштового зв`язку Чернігівською митницею ДФС повторно подано апеляційну скаргу на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 4 грудня 2019 року. Разом з апеляційною скаргою відповідачем подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке вмотивоване тим, що вперше апеляційна скарга подана Митницею із дотриманням встановленого КАС України строку, за першої можливості було виконано вимоги ухвали від 9 січня 2020 року про залишення апеляційної скарги в частині доплати судового збору та невідкладно повторно направлено апеляційну скаргу (том 2 а.с.2-23).

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалами від 27 лютого 2020 року клопотання Митниці залишив без задоволення, апеляційну скаргу залишив без руху з наданням десятиденного строку на усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску (том 2 а.с. 25, 26).

Апеляційний суд вказав, що недоліки попередньої апеляційної скарги не можуть бути розцінені при новому вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження як поважна причина пропуску строку звернення до суду.

Відповідачем з метою усунення недоліків апеляційної скарги подано заяву про поновлення строку апеляційного оскарження з посиланням на те, що з огляду на особливості процедури сплати судового збору Митниця просила продовжити строк на усунення недоліків лише на 3 дні з огляду на неможливість виконати вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги саме у 7-денний строк. Одразу після надходження платіжного доручення про доплату судового збору відповідач направив його до суду апеляційної інстанції. Після отримання ухвали апеляційного суду про повернення апеляційної скарги Митниця невідкладно повторно звернулась з апеляційною скаргою до суду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 1 квітня 2020 року заяву Чернігівської митниці ДФС про поновлення строку на апеляційне оскарження залишено без задоволення. У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Чернігівської митниці ДФС на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 4 грудня 2019 року відмовлено.

Рішення суду вмотивоване тим, що наведені апелянтом у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження причини не можна вважати поважними, оскільки невиконання вимог процесуального закону при попередній подачі апеляційної скарги не може бути розцінене як обставина, що не залежала від волі апелянта та надає привілеї суб`єкту владних повноважень на апеляційне оскарження поза межами визначеного законом строку.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, Північна митниця Держмитслужби подала касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження та направити справу для продовження розгляду до Шостого апеляційного адміністративного суду.

В обґрунтування вимог касаційної скарги зазначено, що висновок апеляційного суду про невиконання Митницею вимог процесуального закону є безпідставним, оскільки відповідач до вперше поданої апеляційної скарги долучив документ про сплату судового збору, а в подальшому надав і платіжне доручення про доплату суми, якої не вистачало. На переконання скаржника, апеляційний суд поверхово розглянув подані ним клопотання, не врахував особливості чинного бюджетного законодавства та процедури виділення коштів на оплату судового збору. Відповідач наголошує, що перша апеляційна скарга подана ним із дотриманням встановлених КАС України процесуальних строків, причини, наведені у клопотанні про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, дійсно свідчили про складність здійснення доплати судового збору саме у встановлені судом строки. При цьому повторна апеляційна скарга була направлена скаржником невідкладно, що також не врахував апеляційний суд, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження у справі.

Крім того, у касаційній скарзі Північна митниця Держмитслужби повідомила, що згідно з постановою КМУ від 2 жовтня 2019 року №858 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби» та відповідно до розпорядження КМУ від 4 грудня 2019 року №1217-р «Питання Державної митної служби» з 8 грудня 2019 року функції і повноваження Чернігівської митниці ДФС перейшли до Північної митниці Держмитслужби.

Враховуючи викладене, на підставі статті 52 КАС України колегією суддів замінено відповідача у справі - Чернігівську митницю ДФС її правонаступником - Північною митницею Держмитслужби.

Позивач правом подання відзиву на касаційну скаргу не скористався.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

За змістом статті 129 Конституції України та пункту 6 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) забезпечення права на апеляційний перегляд справи є одним із основних засад судочинства

Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення врегульовано Главою першою Розділу ІІІ КАС України.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина восьма статті 169 КАС України).

Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, у тому числі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Частинами першою та другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Положення статті 121 КАС України передбачають можливість продовження встановленого судом процесуального строку за заявою учасника.

Згідно з частиною першою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому норми Кодексу адміністративного судочинства України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з врахуванням обставин у справі.

Отже, процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

На думку колегії суддів, сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, однак, при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду, яким чином діяла ця особа протягом зазначеного часу. Суди мають враховувати, чи вчинялись особою, яка має намір подати апеляційну скаргу, усіх можливих та залежних від неї дій у розумні строки, без невиправданих зволікань метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Аналогічна правова позиція викладена і в постановах Верховного Суду від 19 червня 2020 року (справа № 280/4682/19), від 18 червня 2020 року (справа № 400/524/19), від 17 червня 2020 року (справа № 280/4951/19), від 15 травня 2020 року (справа № 820/1212/17) тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше відповідач оскаржив в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції в межах строку, визначеного статтею 295 КАС України.

Отримавши 31 січня 2020 року копію ухвали про повернення апеляційної скарги, Митниця вже 4 лютого 2020 року (тобто, через 4 дні) повторно направила апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду.

У даному випадку апелянт не допустив необ`єктивного зволікання з поданням другої апеляційної скарги. При цьому пропуск строку на апеляційне оскарження був незначним і перегляд судового рішення суду першої інстанції не порушив би принципу res judicata.

Окрім того, матеріали справи свідчать, що недоліки вперше поданої апеляційної скарги в частині недоплати судового збору було усунуто Митницею наступного дня після винесення ухвали про повернення апеляційної скарги. З доданого до клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги від 28 січня 2020 року платіжного доручення, датованого 21 січня 2020 року, вбачається, що недолік поданої відповідачем вперше апеляційної скарги ним фактично було усунуто ще до повернення такої. Дані обставини не були враховані апеляційним судом при вирішенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд апеляційної інстанції також залишив поза увагою і доводи апелянта про недостатність встановленого в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху 7-денного строку, а також факт подання ним аргументованого клопотання про необхідність продовження такого строку на три дні з метою надання платіжного доручення про доплату судового збору, в задоволенні якого апеляційним судом було відмовлено.

Положення частини другої статті 169 КАС України встановлюють, що строк на усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На думку колегії суддів, встановлюючи на власний розсуд строк, протягом якого повинна бути вчинена певна процесуальна дія, суд зобов`язаний виходити з конкретних обставин справи. Цей строк повинен бути достатнім для здійснення процесуальної дії й водночас не занадто тривалим, щоб не створювати умов для затримання остаточного вирішення спору.

Визнаючи неповажними наведені відповідачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд не врахував, що встановлений в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху 7-денний строк на усунення недоліків спливав саме 21 січня 2020 року, тоді як за повідомленими апелянтом обставинами оплата платіжного доручення мала б відбутися цього ж дня, що об`єктивно свідчить про неможливість своєчасного надання документа про сплату судового збору до суду. У зв`язку з наведеними обставинами відповідач просив продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги додатково на три дні. Таким чином, подане Митницею клопотання було обґрунтоване не відсутністю у відповідача коштів на сплату судового збору, а недостатністю часу, наданого судом, на усунення недоліків апеляційної скарги в силу особливостей сплати судового збору.

Враховуючи зазначені відповідачем у заяві про поновлення строків обставини щодо часу отримання копії ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, характеру виявлених недоліків апеляційної скарги та зазначених скаржником обставин, які впливають на можливість їх усунення у встановлений апеляційним судом стислий 7-денний строк, добросовісну процесуальну поведінку відповідача, а також враховуючи обов`язок суду сприяти учасникам справи у реалізації їх процесуальних прав з додержанням принципу розумності та пропорційності, висновок суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не можна вважати таким, що прийнятий із додержанням балансу між метою забезпеченням належної процесуальної поведінки сторони та забезпеченням її права на апеляційне оскарження судового рішення.

Вказані обставини у сукупності та докази на їх підтвердження свідчать, що в даному конкретному випадку в діях апелянта не вбачається ознак зловживання процесуальними правами та обов`язками.

У зв`язку з викладеним, колегія суддів вважає, що ухвала апеляційного суду про відмову у відкритті апеляційного провадження підлягає скасуванню, оскільки судом порушено норми процесуального права, а також принцип рівності сторін, допущено надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, наслідком чого стало порушення права скаржника на судовий захист.

Відповідно до частин першої і четвертої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанції і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Враховуючи, що порушення норм процесуального права допущено судом апеляційної інстанції, справа підлягає направленню до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 345, 353, 355, 356 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Північної митниці Держмитслужби задовольнити.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 1 квітня 2020 року про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №620/2924/19 скасувати.

Справу №620/2924/19 направити до Шостого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон М.Б. Гусак Є.А. Усенко