Справа № 640/18388/18
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2020-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

25 червня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Горяйнов А.М., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фактор Нафтогаз» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у м. Києві вдруге 08 травня 2020 року подало апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року.

Ухвалою суду від 25 червня 2020 року було задоволено клопотання скаржника про заміну відповідача у справі на його правонаступника та відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ст. 52 КАС України усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

У відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року було прийняте у порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Копію вказаного рішення суду Головне управління ДФС у м. Києві, правонаступником якого є Головне управління ДПС у м. Києві, отримало 27 квітня 2019 року.

Отже, строк на апеляційне оскарження рішення суду від 24 квітня 2019 року для скаржника закінчився 25 травня 2019 року.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 295 КАС України відповідач мав би право на поновлення такого строку у випадку подання до суду апеляційної скарги до 27 травня 2019 року.

Однак, апеляційна скарга, що була направлена до суду засобами поштового зв`язку 08 травня 2020 року, подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

У апеляційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що Головне управління ДФС у м. Києві у межах встановленого законом строку зверталося до суду із апеляційної скаргою, яку було повернуто судом з підстав ненадання документа про сплату судового збору у розмірах, визначених ухвалою суду від 01 липня 2019 року. Також скаржник зазначає, що через велике навантаження на працівників Головного управління ДПС у м. Києві несвоєчасно було виявлено той факт, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року не оскаржено в апеляційному порядку. Крім того, відповідач просить врахувати, що з 12 березня 2020 року до 11 травня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами) було встановлено карантин на всій території України.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, Головне управління ДФС у м. Києві вже зверталось до суду з апеляційною скаргою від 21 травня 2019 року на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року.

Ухвалою суду від 01 липня 2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху з підстав ненадання до суду документа про сплату судового збору у розмірі 2643 грн 00 коп.

Відповідач у встановлений строк не усунув зазначений недолік апеляційної скарги, у зв`язку з чим ухвалою суду від 29 липня 2019 року апеляційну скаргу було повернуто скаржнику.

Головне управління ДПС у м. Києві 08 травня 2020 року повторно засобами поштового зв`язку направило до суду апеляційну скаргу на рішення суду від 24 квітня 2019 року разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Перевіряючи обґрунтованість доводів клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження враховую, що саме по собі звернення до суду в межах встановленого строку із апеляційною скаргою, яка була повернута судом, не є достатньою і безумовною підставою для визнання поважними причин пропуску строку апеляційного оскарження при зверненні з повторною апеляційною скаргою.

Разом з тим, повернення апеляційної скарги не є перешкодою для повторного апеляційного оскарження судового рішення за умови усунення підстав, які зумовили її повернення та за наявності поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Наявність об`єктивних перешкод для усунення недоліків апеляційної скарги може бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження у разі невідкладного звернення до суду з повторною апеляційною скаргою після усунення таких перешкод.

Скаржник зазначає, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду від 24 квітня 2019 року є велике навантаження на працівників податкового органу та впровадження з 11 березня 2020 року карантину на всій території України.

Надаючи оцінку зазначеним доводам відповідача, враховую висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 24 січня 2019 року у справі № 826/15518/17.

Верховний Суд зазначив, що з огляду на приписи ст. 44 КАС України відповідач, який діє як суб`єкти владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відповідач в особі свого керівника, який, в силу наданих йому повноважень, має можливість безпосереднього впливу на процес організації діяльності установи, повинен забезпечити належний рівень здійснення претензійно-позовної роботи з урахуванням, окрім іншого, її структурних особливостей, зокрема, процесу щодо підбору кваліфікованих працівників, обсягу навантаження на працівників та перерозподілу їх службових обов`язків, кадрових питань та пов`язаних із цим факторів, а тому зазначені відповідачем підстави для поновлення строку апеляційного оскарження (неукомплектування штату працівників) не можна визнати поважними, оскільки вони не пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги і не надають права у будь-який необмежений після спливу цього строку час реалізовувати право на апеляційне оскарження судових рішень.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тобто, посилання скаржника на велике навантаження на працівників податкового органу, що здійснюють юридичне супроводження справ не може бути поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

З матеріалів справи також встановлено, що ухвала суду від 29 липня 2019 року про повернення апеляційної скарги була отримана Головним управлінням ДФС у м. Києві 06 серпня 2019 року, а карантин, що встановлений на всій території України відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами) введено з 12 березня 2020 року.

Водночас, подане до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не містить поважних причин, які перешкоджали скаржнику у період з 06 серпня 2019 року по 12 березня 2020 року повторно подати до суду належним чином оформлену апеляційну скаргу.

Таким чином, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є необґрунтованим, а причини пропуску такого строку - неповажними.

Крім того, вважаю необхідним зазначити, що ухвалою суду від 01 липня 2019 року апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року було залишено без руху з підстав ненадання до суду документа про сплату судового збору у розмірі 2643 грн 00 коп.

Такий документ також не наданий разом з апеляційною скаргою, поданою до суду 08 травня 2020 року.

Апеляційна скарга відповідача містила клопотання про відстрочення сплати судового збору, у задоволення якого було відмовлено ухвалою суду від 25 червня 2020 року.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене приходжу до висновку про те, що апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві слід залишити без руху та надати скаржнику час для підготовки заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку апеляційного оскарження та надання документу про сплату судового збору у розмірі 2643 грн 00 коп.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA1026007, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77, 169, 293, 295, 296, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фактор Нафтогаз» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без руху.

Встановити Головному управлінню ДПС у м. Києві строк для усунення вказаних недоліків - десять днів, перебіг якого обчислюється з дня отримання копії ухвали, але не раніше ніж з дня закінчення карантину, установленого постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» (зі змінами).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя А.М. Горяйнов