Справа № 520/725/2020
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2020-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2020 р. справа № 520/725/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Ніколаєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Жука С.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Єрмолаєвої Т.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) 20.01.2020 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції (далі по тексту - відповідач, Департамент) в якому просить:

- визнати протиправним наказ Департаменту патрульної поліції від 20.12.2019 №868 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ;

- скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 20.12.2019 №868 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 20.12.2019 №868 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у безпідставному закритті провадження у справах про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 247 Кодексу адміністративного судочинства України до позивача безпідставно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Позивач вказує на те, що службове розслідування проведено поверхнево, необ`єктивно та упереджено, внаслідок чого вважає, що їй незаконно оголошено догану, тому спірний наказ є протиправним. Внаслідок чого позивач звернулася до суду з даним позовом.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2020 позовну заяву у справі №520/725/2020 залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у адміністративній справі №520/725/2020.

Цією ж ухвалою відповідачу надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачем 27.02.2020 до суду надано відзив на позовну заяву, згідно з яким відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі з тих підстав, що безпідставне скасування позивачем постанови про накладення адміністративного стягнення, призвело до звільнення порушника від адміністративної відповідальності, що свідчить про неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків. Таким чином, на думку відповідача, оскаржуваний наказ є правомірним та прийнятим у межах повноважень наданих керівникові Департаменту патрульної поліції та у спосіб визначений чинним законодавством.

Розглянувши надані сторонами документи, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач проходить службу в управлінні патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції. Відповідно до посвідчення серії ХКП №013236, виданого 24.10.2018 позивач призначена на посаду старшого інспектора відділу адміністративної практики УПП в Харківській області.

Наказом Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» від 20.12.2019 №868 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у безпідставному скасуванні постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення внаслідок чого порушено вимоги частини 2 статті 19 Конституції України, частини 1 статті 8, пунктів1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 293 Кодексу України про адміністративне правопорушення, пунктів 1, 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Підставою для видачі зазначеного наказу став висновок службового розслідування від 05.12.2019, проведеного згідно із наказом начальника Департаменту патрульної служби «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 08.10.2019 №1811, відповідно до якого прийнято рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача у вигляді догани.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби у Національній поліції України визначено Законом України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі по тексту - Закон України №580-VIII).

Положеннями статті 19 Закону України №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний Статут Національної поліції України, (далі по тексту - Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до статті 11 цього Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборони, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Положеннями частин першої та другої статті 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до частини третьої статті 13 Статуту визначено види дисциплінарних стягнень, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Враховуючи зазначені приписи, неналежне виконання обов`язків поліцейського є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема догана та сувора догана.

Відповідно до статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі по тексту - Порядок №893).

Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

У ході судового розгляду матеріалів справи, судом встановлено, що керівництвом Департаменту патрульної поліції з метою проведення перевірки службової діяльності управління патрульної служби в Харківській області Департаменту патрульної поліції прийнято наказ «Про здійснення цільової перевірки УПП в Харківській області ДПП» від 06.09.2019 №1638.

Керівником Департаменту патрульної поліції 08.10.2019, на підставі доповідної записки заступника начальника відділу проведення службових розслідувань та контролю управління моніторингу та аналітичного забезпечення Департаменту патрульної поліції від 07.10.2019, видано наказ «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 08.10.2019 №1811 з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, зокрема, позивача - ОСОБА_1 - старшого інспектора відділу адміністративної практики УПП в Харківській області.

За результатами проведеного службового розслідування уповноваженими особами складено висновок службового розслідування від 05.12.2019, яким встановлено факти порушення позивачем вимог частини 2 статті 19 Конституції України, частини 1 статті 8, пунктів1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 293 Кодексу України про адміністративне правопорушення, пунктів 1, 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII під час розгляду скарги ОСОБА_2 від 11.06.2019 №П-1211 щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення на останнього, що призвело до звільнення порушника від адміністративної відповідальності.

Також у вказаному висновку зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у безпідставному скасуванні постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Судом встановлено та не заперечується сторонами у справі, що підставами вважати, що в діях позивача наявні ознаки дисциплінарного проступку, який виразився у неналежному виконанні своїх службових обов`язків, стала підготовка позивачем документів для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо розгляду скарги ОСОБА_2 від 11.06.2019 №П-1211 про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Суд звертає увагу, що доказами на підтвердження позиції відповідача про наявність дисциплінарного проступку у діях позивача стали наступні докази, виявленні та дослідженні під час проведення службового розслідування та викладені у висновках.

Так, у вказаному висновку вказано, що під час службового розслідування комісією встановлено, що позивач розглядаючи скаргу ОСОБА_2 від 11.06.2019 №П-1211 на постанову про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення від 03.06.2019 серії ЕАВ №1199798 за порушення останнім вимог пункту 31.4.7. (е) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306 позивачем безпідставно закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення. На думку відповідача, факт вчинення адміністративного правопорушення скаржника ( ОСОБА_2 ), підтверджений рапортом патрульного на ім`я начальника управління відділу адміністративної практики, якщо відсутній відеозапис з відео реєстратора, що розміщений на форменому одязі патрульного, чим порушуються вимоги статті 251 КУпАП, оскільки рапорт є документом складеним у письмовій формі та являється одним із доказів у справі про адміністративне правопорушення.

З викладеного вбачається, що підставою для висновку, що позивачем безпідставно закрито провадження у справі про адміністративне стягнення став факт неврахування позивачем під час розгляду справи про оскарження постанови рапорту опитаного поліцейського, як доказу у справі про адміністративне правопорушення.

Водночас, під час судового розгляду у судовому засіданні з пояснень представників сторін та з наданого відповідачем відзиву судом встановлено, що позивач не є особою уповноваженою закрити провадження у справі про адміністративне стягнення за результатами розгляду скарги. Позивач є уповноваженою підготувати відповідну довідку та проект відповіді заявнику скарги, у той час як остаточне рішення приймається керівником підрозділу (органу) або його заступником.

Суд зазначає, що спірний наказ, прийнятий за результатами проведення службового розслідування не містить будь - яких обґрунтувань щодо вчинення порушень саме позивачем, що у свою чергу свідчить про безпідставність доцільності застосування дисциплінарного стягнення.

Жодних інших обґрунтованих доказів того, що позивач вчинила дисциплінарний проступок у спірному наказі не зазначено.

Беручи до уваги ту обставину, що оскаржений наказ позивача від 20.12.2019 №868 розповсюджується на притягнення до дисциплінарної відповідальності інших поліцейських, суд вважає за доцільне скасувати спірний наказ лише у частині притягнення саме ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про необхідність визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» від 20.12.2019 №868 у частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем в порушення частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України не доведено, а позивачем та наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів спростовано правомірність прийняття спірного наказу, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 9, 77, 90, 139, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернеста, буд.3, м. Київ, 03048) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.

Визнати протиправним наказ Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» №868 від 20.12.2019 у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Скасувати наказ Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» №868 від 20.12.2019 у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 26.06.2020.

Суддя О.В. Ніколаєва