Справа № 640/7915/20
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2020-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2020 року м. Київ № 640/7915/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом

Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій

в місті Києві

до Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського

про застосування заходів реагування

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в м. Києві (надалі - позивач), адреса: 01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 13, до Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського (надалі - відповідач), адреса: 01135, місто Київ, проспект Перемоги, будинок 10, в якій позивач просить:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського, розташованої за адресою: місто Київ, вулиця Електриків, будинок 26/8 у Подільському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених у акті перевірки, шляхом відключення джерел електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на електрощити будівлі;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Підставами позову вказано порушення суб`єктом владних повноважень прав позивача внаслідок порушення відповідачем правил пожежної та техногенної безпеки.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що в ході проведення позапланової перевірки щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки приміщення відповідача за адресою: місто Київ, вулиця Електриків, будинок 26/8 у Подільському районі міста Києва, Торговельно-економічного коледжу Київського національного торговельно-економічного університету, встановлено ряд порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що, в свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень до повного усунення порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача у відзиві на позовну заяву послався на те, що із позовної заяви не можна зробити висновок, яке відношення до Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського мають порушення, виявлені під час проведеної перевірки в Торговельно-економічному коледжі Київського національного торговельно-економічного університету, оскільки Торговельно-економічний коледж Київського національного торговельно-економічного університету є іншою юридичною особою (або підрозділом Київського національного торговельно-економічного університету), який жодного відношення до ТНУ не має.

Проте, в матеріалах справи наявний наказ від 10.01.2020 № 04-ОД, з якого вбачається, що даний об`єкт відноситься до об`єктів саме відповідача (Т.1, арк. 21).

Відповідач зазначає, що в будівлі Таврійського національного університету по вулиці Електриків, 26/8 у місті Києві проводилась перевірка уповноваженими особами ДСНС, але не як зазначено в позові в період з 23 січня 2020 року по 05 лютого 2020 року, а в період з 29 січня 2020 року по 05 лютого 2020 року.

За результатами перевірки, посадовими особами Подільського районного управління ГУ ДСНС України у місті Київ складено припис № 77 від 11 лютого 2020 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На виконання зазначеного припису, Університетом виконано ряд робіт з усунення виявлених в ході перевірки порушень, про що проінформовані ГУ ДСНС України у м. Києві та Подільське районне управління ГУ ДСНС України у місті Київ, а саме:

- заборонено улаштування та експлуатацію тимчасових мереж;

- проведений замір опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання;

- проведені розрахунки допустимого струмового навантаження;

- проведено заміну кабелів і проводів з пошкодженою ізоляцією;

- отвори протипожежних приміщеннях, стінах електрощитової обладнані протипожежними дверима;

- отвори протипожежних перешкодах зашпарені наглухо негорючим матеріалом;

- на шляхах евакуації першого поверху демонтовано приміщення охорони;

- евакуаційні виходи, що безпосередньо ведуть назовні, забезпечені замками що легко відкриваються з середини;

- дерев`яні конструкції приміщення горища оброблені вогнезахисною сумішшю;

- пожежні рукава приєднані до кранів;

- приміщення забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння;

- посадова особа, відповідальна за протипожежний стан приміщень, пройшла навчання та перевірку знань з протипожежної безпеки;

- у кімнатах для тимчасового проживання вивішано плани евакуації.

При цьому відповідач звертає увагу, що основним нормативно-правовим актом при проектуванні та реконструкції існуючих будинків, є державні будівельні норми України, які крім іншого визначають, що проектування та реконструкція існуючих будинків повинна проводитись відповідно до вимог Державних будівельних норм та інших відповідних правових документів.

Як зазначено у самих будівельних нормах, їх дія поширюється лише на будинки, які проектуються, будуються, реконструюються.

Разом з тим, будівлю по вулиці Електриків, 26/8 у місті Києві , введено в експлуатацію у 1947 році відповідно до норм і стандартів що діяли на той час. Оскільки, починаючи з дати введення будівлі по вулиці Електриків, 26/8 в експлуатацію її реконструкція не проводилась, то на неї не поширюються вимоги Державних будівельних норм, прийняті після введення будівлі в експлуатацію.

У зв`язку із викладеним, приведення деяких елементів споруди до нових будівельних норм, як це зазначено у приписі № 77 від 11 лютого 2020 року, є неможливим без її капітальної реконструкції та протирічать діючому законодавству у сфері будівельних норм і правил (як вже зазначалось, нові будівельні нормі, не поширюють свою дію на будівлі, що введені в експлуатацію до їх прийняття). Так, наприклад, вихідні та пожежні двері знаходяться у несучих стінах та будь-яка зміна їх розміру, типу, виду без повної реконструкції будівлі в цілому є неможливою.

На даний час Університетом вжито всіх можливих заходів щодо усунення виявлених порушень відповідно до припису № 77 від 11 лютого 2020 року, про що направлено відповідні листи на адресу ГУ ДСНС України у місті Київ, відповіді на які, до цього часу Університет не отримав.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та проти чого не заперечували сторони, згідно Наказу № 1073 державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено у період з 23 січня 2020 року по 05 лютого 2020 року провести позапланову перевірку Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського розташованого за адресою: вулиця Електриків, 26/8 у Подільському районі міста Києва, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу № 1073, видано посвідчення від 20 січня 2020 року № 1042 на проведення перевірки приміщень Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського, розташованого за адресою: вулиця Електриків, 26/8 районі міста Києва.

Перед початком здійснення перевірки державним інспектором надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 20 січня 2020 року № 1042 та службове посвідчення, яке засвідчує особу перевіряючого.

Копію посвідчення отримала завідуюча гуртожитком Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського - ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 1042.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - Торговельно-економічний коледж Київського національного торговельно-економічного університету експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1. п. 1.6. глави 1 розділу IV ППБУ з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщеннях не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

2. п. 1.18. глави 1 розділу IV ППБУ в приміщеннях допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;

3. п. 1.20. глави 1 розділу IV ППБУ не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання;

4. п. 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ не проведено розрахунки допустимого струмового навантаження;

5. п.п. 1.1,1.2 глави 1 розділу IV ППБУ не проведений планово-попереджувальний ремонт електромережі в частині будівлі;

6. п. 1.17. глави 1 розділу IV ППБУ в приміщенні охорони електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати встановлені на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

7. п. 1.18. глави 1 розділу IV ППБУ в приміщеннях допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією, користування пошкодженими, відгалу жувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами;

8. п. 2.3. глави 2 розділу III ППБУ отвори в протипожежних стінах, приміщення електрощитової не обладнані протипожежними дверима з класом вогнестійкості не менше ЕІ30 хвилин;

9. п. 2.4. глави 2 розділу III ППБУ отвори в протипожежних перешкодах які утворились під час прокладання електричних комунікацій та інженерного обладнання, не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує клас вогнестійкості за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати теплоізолювальної спроможності), що вимагається будівельними нормами для цих перешкод;

10. п. 2.23., п.2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається зняття пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток на 4-му поверсі будівлі;

11. п. 22 розділу II п. 2.23., п.2.37 глави 2 розділу III ППБУ засклення дверей сходових кліток на 4-му поверсі будівлі не виконано армованим склом, в порушення ДБН В. 1.1-7, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

12. п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ під сходовою кліткою будівлі допускається влаштування приміщення електрощитової;

13. п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ з загальних коридорів 4-го, 3-го, 2-го, 1-го та цокольного поверхів будівлі корпусу не передбачено видалення диму та гарячих газоподібних продуктів згорання, в порушення ДБН В.2.5-56;

14. п. 22 розділу II п. 2.23. глави 2 розділу III ППБУ на шляху евакуації загального коридору 4-го поверху будівлі допускається влаштування перегородки, яка в свою чергу зменшує нормативну ширину коридору та перешкоджає вільній евакуації людей, в порушення ДБН В. 1.1-7, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

15. п. 2.37., п. 2.23 глави 2 розділу III ППБУ на шляхах евакуації першого поверху допускається влаштування приміщення охорони;

16. п. 22 розділу II п. 2.23. глави 2 розділу III ППБУ висота у просвіті евакуаційних виходів (дверей) з приміщень цокольного поверху менше 2-х метрів, в порушення ДБН В.1.1-7, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

17. п. 2.31 глави 2 розділу III ППБУ сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей;

18. п. 22 розділу II п. 2.23., п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається знімання дверей що відокремлюють сходові клітки від коридорів 3-го, 2-го, 1-го та цокольного поверхів, в порушення ДБН В. 1.1-7, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

19. п. 22 розділу II п. 2.23., глави 2 розділу III ППБУ ширина у просвіті кожного з обох полотен двостулкових дверей головного евакуаційного виходу менше 0,8 метра, в порушення ДБН В. 1.1-7, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

20. п. 22 розділу II п. 2.23., глави 2 розділу III ППБУ з цокольного поверху будівлі не передбачено розосередженого другого евакуаційного виходу, в порушення ДБН В. 1.1-7, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

21. п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ евакуаційні виходи з першого поверху будівлі що ведуть безпосередньо на зовні не забезпечені замками, що легко відчиняються з середини;

22. п. 4. розділу І п. 1., п.11., п. 22., розділу II п. 2.23. глави 2 розділу III ППБУ несучі металеві конструкції сходових кліток (косоури) не виконані з нормованим класом вогнестійкості для цих конструкцій, не оброблені вогнезахисною суміщу, в порушення ДБН В.1.1-7, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

23. п. 2.5 глави 2 розділу III ППБУ дерев`яні конструкції горищних приміщень будівлі корпусу не оброблені вогнезахисною сумішшю із складанням акту про виконані роботи;

24. п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ пожежні кран-комплекти не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для візуального огляду їх без розкривання;

25. п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказано порядковий номер крану та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

26. п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ пожежні кран-комплекти не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для візуального огляду їх без розкривання;

27. п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ пожежні рукава утримуються не приєднаними до кранів;

28. п. 2.2 глави 2 п. 3.2 глави 3 розділу V ППБУ внутрішній протипожежний водопровід, використовуються для господарських та інших потреб (допускається врізка водяної господарської мережі в пожежний кран-комплект на цокольному поверсі адміністративного корпусу);

29. п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ на цокольному поверсі будівлі відсутні навісні або вбудовані шафи системи внутрішнього протипожежного водопроводу, які повинні мати отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників. На дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (180 6309:1987, ГОТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Кольри сигнальні та знаки безпеки»;

30. п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ приміщення не забезпечено нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками);

31. п. 1.2 глави 1 розділу V приміщення будівлі не обладнані системою пожежної сигналізації з передаванням тривожних сповіщень від приладу приймально-контрольного пожежного системи протипожежного захисту будівлі (приміщення), на пульт пожежного спостерігання, в порушення ДБН В.2.5-56;

32. п. 1.2 глави 1 розділу V приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, в порушення ДБН В.2.5-56;

33. ст. 91 КЦЗУ не пройдено навчання з питань цивільного захисту керівником або уповноваженими особами університету на виконання функцій цивільного захисту на територіальних курсах;

34. п. 16 розділу II ППБУ посадова особа університету, призначена відповідальною за протипожежний стан приміщень, не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки;

35. п. 22 розділу II п. 2.23. глави 2 розділу III ППБУ в будівлі на 3-му та 4-му поверхах допускається влаштування приміщень, які використовується для тимчасового проживання людей без розробки проектної документації, яка повинна бути затверджена у встановленому порядку чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

36. п. 21, п. 22 розділу II п. 2.23. глави 2 розділу III ППБУ приміщення для тимчасового проживання людей (гуртожитку) розташованих на 3-му та 4-му поверхах навчального закладу не відокремлені від інших приміщень (навчальних) протипожежними перегородками 1-го типу та перекриттям 3-го типу з влаштуванням окремого виходу на зовні, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

37. п. 5.1 глави 5 розділу VI ППБУ у житлових кімнатах для тимчасового проживання людей не вивішений план евакуації людей з відповідного поверху із зазначенням даного номера кімнати, евакуаційних виходів та шляхів руху до них, місць розміщення первинних засобів пожежогасіння, а також необхідний пояснювальний текст та не вивішена стисла пам`ятка для мешканців про правила пожежної безпеки;

38. п. 5.2 глави 5 розділу VI ППБУ у житлових кімнатах для тимчасового проживання людей де мешкають іноземні громадяни не вивішені пам`ятки про правила пожежної безпеки та поведінку людей, які повинні бути виконані українською та англійською мовами;

39. п. 2 ст. 57 КЦЗУ в приміщеннях навчального корпусу здійснюється господарська діяльність, без оформлення декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

За результатами проведення позапланової перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, уповноваженим органом було складено Акт від 05 лютого 2020 року № 136.

Примірник Акту від 05 лютого 2020 року № 136 отримав завідуюча гуртожитком Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського - ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку у вказаному Акті.

Наявність встановлених в Акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки від 05 лютого 2020 року № 136 стали підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V, Законом України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» від 18 січня 2001 року № 2245-ІІІ.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

У відповідності до частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Частинами 1, 2, 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V передбачено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 6 статті 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

У відповідності до статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У пункті 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктами 1, 2 частини 1, частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння легкими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» від 18 січня 2001 року № 2245-ІІІ небезпечними речовинами є - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров`я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров`ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям.

Об`єкт підвищеної небезпеки - це об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Отже, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Разом з тим, законодавством одночасно визначено два різні та самостійні за своєю правовою природою наслідки у разі виявлення порушень при проведенні перевірки суб`єкта господарювання, а саме: винесення припису та/або заборона, зупинення, припинення, обмеження роботи такого суб`єкта.

При цьому, незастосування одного з таких заходів не виключає можливості застосування іншого.

Водночас, з викладених правових норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов:

1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей;

2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду;

3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Суд звертає увагу, що матеріалами перевірки, проведеної Головним управлінням державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві у приміщеннях Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського за адресою місто Київ, вулиця Електриків, 26/8, підтверджується факт допущення відповідачем чисельних порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, більшість з яких навіть самі по собі створюють очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а сукупність цих порушень вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

В той же час, суд зазначає, що чинне законодавство не містить визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, вказане поняття є оціночним.

При цьому, суд вважає, що порушення відповідачем протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта та обслуговуючого персоналу, жителів будинку, в якому розташований цей заклад громадського харчування, у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту, а також на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії, самій ліквідації пожежі, аварії.

Щодо доводів відповідача про те, що ним частково було усунуто виявлені позивачем у ході перевірки порушення, суд не може з ними погодитись, оскільки, як вбачається з наданих останнім доказів, повного усунення всіх виявлених порушень відповідачем не здійснено і кожне з порушень, що залишилися (зазначені вище), є небезпечним для життя і здоров`я людей.

При цьому, суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі № 823/589/16.

Суд зазначає, що підставами для застосування заходів реагування в першу чергу є наявність встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, кількість таких порушень є неважливою, так як наявність навіть одного порушення може створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд виходить, зокрема з того, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення приміщень відповідача, - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладання печаток на головний та розподільчі електрощити, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають братись до уваги принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушуватиме конституційно закріплені права людей, зокрема тих, які перебувають регулярно в приміщенні відповідача, на безпечні умови праці та життя.

Як вбачається з характеру порушень, встановлених актом перевірки, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявленні порушення можуть кваліфікуватись як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Отже, враховуючи вищезазначене у сукупності, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень відповідача, в даному випадку є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей та не порушує принципу пропорційності, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Твердження відповідача про те, що об`єкт, на якому проводилася перевірка був прийнятий в експлуатацію в 1947 році з дотриманням норм та стандартів, що діяли на той час, та те, що після цього реконструкції, переоснащення або реставрація не проводились, суд вважає необґрунтованими, оскільки нормами чинного законодавства, посилання на які наведено вище, визначено відповідні вимоги до пожежної безпеки які діють на даний час, та які в свою чергу позивачем виконано не було.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що твердження відповідача про те, що Торговельно-економічний коледж Київського національного торговельно-економічного університету є іншою юридичною особою та немає жодного відношення до відповідача, є безпідставними та необґрунтованими, оскільки, з матеріалів справи вбачається, що Торговельно-економічний коледж Київського національного торговельно-економічного університету який розташований за адресою місто Київ, вулиця Електриків, 26/8 у Подільському районі міста Києва, є навчальним корпусом № 2 Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського, а тому дане приміщення розташоване за адресою місто Київ, вулиця Електриків, 26/8 належить саме відповідачу.

Так, в матеріалах справи наявний наказ Таврійського національного університету ім. І.Вернадського від 10.01.2020 № 04-ОД "Про заходи протипожежної безпеки на об`єктах університету", яким покладено обов`язки з протипожежної безпеки на працівника - завідуючу гуртожитком ОСОБА_1 на об`єкті університету - навчальний корпус № 2, місто Київ, вулиця Електриків, 26/8 (Т.1, арк. 21).

З урахуванням зазначеного, суд приходить висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Частиною першою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Таким чином, суд приходить до переконання про необхідність встановлення контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, виконання якого покласти на ГУ ДСНС України у м. Києві.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського - задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Таврійського національного університету імені В.І. Вернадського, розташованої за адресою: місто Київ, вулиця Електриків, будинок 26/8 у Подільському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених у акті перевірки, шляхом відключення джерел електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на електрощити будівлі.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

4. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

5. Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова