Справа № 640/337/20
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 червня 2020 року м. Київ № 640/337/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Погрібніченко І.М. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання про призначення судової економічної експертизи у адміністративній справі

за позовом до треті особи Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" 1. Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, 2. Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 1.Товариство з обмеженою відповідальністю "АВ МЕТАЛ ГРУП", 2. Товариство з обмеженою відповідальністю "Білоруський металургійний завод - керуюча компанія холдингу "Білоруська металургійна компанія"
про визнання протиправними дії, та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг" із позовною заявою до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі та Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, у якій просить (з урахуванням уточнення позовних вимог):

визнати протиправним та скасувати рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД-430/2019/4411-03 від 02 грудня 2019 року «Про Застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова» в частині запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита за ставкою 0,0% для ВАТ «БМЗ» та ЗАТ «БМЗ-Балтія»;

визнати протиправними дії Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України по складанню та направленню до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі Основних фактів і висновків в частині, що стосується розрахунку маржі шкоди та пропозиції встановити розмір ставки остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару походженням з Республіки Білорусь на рівні розрахованої ставки маржі шкоди, а саме: для ВАТ «БМЗ» - 0%;

внести зміни до тексту рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД-43 0/2019/4411-03 від 02 грудня 2019 року «Про Застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова» шляхом виключення з речення «для інших виробників та експортерів товару походженням з Республіки Білорусь - 31,08 %» слова «інших».»

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.01.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 03.03.2020 року до участі у справі в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "АВ МЕТАЛ ГРУП" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Білоруський металургійний завод - керуюча компанія холдингу "Білоруська металургійна компанія".

22.04.2020 року представником Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" подано клопотання про призначення судової економічної експертизи, поставивши на її вирішення такі питання:

Якою є величина шкоди для Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг») з огляду на імпорт в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь в період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року -1 квартал 2018 року), для цілей запровадження остаточних антидемпінгових заходів на підставі пункту 3 частини 5 статті 16 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту»?

Яким є розмір демпінгової маржі для Відкритого акціонерного товариства «Білоруський металургійний завод - керуюча компанія холдингу «Білоруська металургійна компанія»» за період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року - 1 квартал 2018 року), з огляду на імпорт в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь, для цілей запровадження остаточних антидемпінгових заходів на підставі пункту 3 частини 5 статті 16 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту»?

Необхідність призначення експертизи у справі обґрунтовано тим, що оскільки предметом даної справи є визнання протиправним та скасування Рішення в частині запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита за ставкою 0,0% для ВАТ «БМЗ» та ЗАТ «БМЗ-Балтія» та визнання протиправними дій Міністерства по складанню та направленню до Комісії Основних фактів і висновків у рамках антидемпінгового розслідування в частині, що стосується розрахунку маржі шкоди та пропозиції встановити розмір ставки остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару походженням з Республіки Білорусь на рівні розрахованої ставки маржі шкоди, а саме: для ВАТ «БМЗ» - 0%, то для з`ясування обставин у даній справі необхідні спеціальні знання у сфері економіки, зокрема, щодо: здійснення розрахунку величини шкоди, яка заподіювалася національному товаровиробнику (АМКР) з огляду на імпорт в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь в період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року - 1 квартал 2018 року); здійснення розрахунку розміру індивідуальної демпінгової маржі для ВАТ «БМЗ» за період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року - 1 квартал 2018 року), з огляду на імпорт в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь.

На думку позивача, для з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення даної справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, а саме - у сфері економічних знань є об`єктивна необхідність у призначенні судової економічної експертизи.

У поданому до суду письмовому поясненні представник ТОВ "АВ МЕТАЛ ГРУП" проти задоволення клопотання ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" про призначення судової економічної експертизи заперечував та просив відмовити в його задоволенні, з відсутністю правових підстав для її проведення.

Представники відповідача та третьої особи 2 (ТОВ "Білоруський металургійний завод - керуюча компанія холдингу "Білоруська металургійна компанія") будь-яких письмових пояснень щодо заявленого позивачем клопотання про призначення судової економічної експертизи не подали.

Розглянувши подане клопотання, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Частиною першою, п`ятою статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з п. п. 1.2.3,1.2.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 (далі - Інструкція), серед основних видів експертиз є економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій та товарознавча: машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання; автотоварознавча; транспортно-товарознавча; військового майна, техніки та озброєння.

Згідно ч. 1 ст. 9 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» з метою визначення демпінгової маржі здійснюється порівняння між нормальною вартістю, визначеною відповідно до статті 7 цього Закону, та експортною ціною, визначеною відповідно до статті 8 цього Закону. Таке порівняння здійснюється на основі однакових базисних умов поставки (як правило, франко-завод) щодо продажу, здійсненого за найближчою датою, стосовно якої є відповідна інформація. Базисні умови поставки визначаються відповідно до Міжнародних правил тлумачення комерційних термінів "Інкотермс". При цьому здійснюється необхідне коригування з відповідним урахуванням величин різниць, які впливають на порівнянність цін, тобто різниць, обчислених під час коригування факторів, зазначених у пунктах 1 - 11 частини четвертої цієї статті.

Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що коригування щодо розрахунку величин різниць у зазначених нижче факторах, які впливають на порівнянність цін, здійснюється за такими правилами щодо: 1) фізичних характеристик. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми, що відповідають прийнятним величинам різниць у ринковій вартості товару, який є об`єктом розгляду, залежно від його фізичних характеристик; 2) податків і зборів (обов`язкових платежів), що сплачуються при імпорті. Нормальна вартість коригується на суми обов`язкових платежів, що справляються при імпорті товару, та (або) непрямих податків і зборів, якими оподатковується подібний товар та (або) матеріали, що є його фізичними складовими (в сумі фактичної сплати), якщо цей товар призначається для споживання в країні експорту, та які підлягають поверненню у разі експорту його в країну імпорту; 3) знижок та обсягів продажу. Знижки (цінові та інші торгові знижки, пільги тощо), які використовуються для стимулювання збуту та (або) збільшення обсягів продажу, враховуються, якщо вони справді застосовувалися або можна довести, що існують достатні підстави вважати, що вони надаються та безпосередньо стосуються продажу товару, що є об`єктом розгляду. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми різниць знижок, включаючи ті, що надаються залежно від обсягів продажу, якщо ці знижки належним чином обчислюються щодо обсягів продажу товару, що є об`єктом розгляду, та безпосередньо стосуються цього продажу. Коригування на суму відстрочених знижок також може здійснюватися, якщо вимога заінтересованої сторони грунтується на фактичних даних за попередні періоди щодо отримання знижок, включаючи домовленість щодо обсягів; 4) базисних умов поставки. Базисними умовами поставки для мети коригування вважаються умови франко-завод. Коригування на суму різниць у базисних умовах поставки здійснюється у разі, якщо: встановлюється, що для збутової мережі на двох ринках експортна ціна, включаючи конструйовану експортну ціну, практикується на основі різних базисних умов поставки стосовно нормальної вартості; така різниця у зазначених базисних умовах поставки впливає на порівнянність цін, що доводиться наявністю постійних і чітких відмінностей у функціях і різниці у цінах продавців у зв`язку з різними базисними умовами поставки на внутрішньому ринку країни експорту. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми, що відповідають встановленим таким чином різницям у ринковій вартості товару, який є об`єктом розгляду; 5) витрат на транспортування, страхування, навантаження (розвантаження) та додаткових витрат. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми різниць у витратах, що безпосередньо стосуються товару, який є об`єктом розгляду, та підлягають сплаті за доставку товару від складських приміщень експортера до першого незалежного покупця лише у разі, якщо ці витрати включено до відповідних цін. До цих витрат включаються витрати на транспортування, страхування, навантаження (розвантаження) та додаткові витрати; 6) витрат на пакування. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми різниць у витратах, безпосередньо пов`язаних з пакуванням товару, який є об`єктом розгляду; 7) витрат по кредиту. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми різниць вартості кредиту, наданого для відповідного продажу товару, у разі, якщо цей фактор буде використаний при встановленні ціни на цей товар; 8) витрат після продажу. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми різниць у прямих витратах, безпосередньо пов`язаних з наданням поручительства, гарантій, технічної допомоги (консультацій) та послуг, що передбачаються законодавством країни експорту (походження або порівняння) та (або) угодою купівлі-продажу; 9) витрат на комісійні винагороди. Нормальна вартість та експортна ціна коригуються відповідно на суми різниць комісійних винагород, сплачених у процесі продажу товару, який є об`єктом розгляду; 10) витрат, пов`язаних з перерахунком валют. Якщо для порівняння цін необхідно провести перерахунок валют, такий перерахунок здійснюється з використанням валютного курсу на дату продажу товару, який є об`єктом розгляду. У разі, якщо продаж іноземної валюти, безпосередньо пов`язаний з продажем на експорт, здійснювався за угодами на строк, то використовується валютний курс, що практикується при продажу за угодами на строк. Датою продажу за угодою на строк вважається дата, яка зазначається у відповідному рахунку, але може використовуватися і дата укладення контракту, дата замовлення або дата підтвердження замовлення, або інша дата, якщо вона є більш прийнятною для встановлення істотних умов продажу. У процесі антидемпінгового розслідування поточні коливання валютного курсу не враховуються, а заінтересованим експортерам надається не менше ніж 60 днів для відображення тривалого коливання валютного курсу в період розслідування; 11) суми коригувань. Сума коригувань розраховується на основі фактичних даних, що стосуються певного антидемпінгового розслідування та періоду розслідування, або фактичних даних останнього фінансового року.

Частинами 5-10 ст. 9 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» в результаті порівняння нормальної вартості та експортної ціни визначається демпінгова маржа, величина якої становить різницю, на яку нормальна вартість перевищує експортну ціну.

У разі, якщо демпінгові маржі є різними, може розраховуватися середньозважена величина демпінгової маржі.

Наявність демпінгової маржі протягом періоду розслідування визначається, як правило, шляхом порівняння: 1) середньозваженої величини нормальної вартості із середньозваженою величиною цін всіх експортних операцій в країні імпорту; 2) або індивідуальної нормальної вартості з індивідуальними експортними цінами в країні імпорту за кожною операцією.

Середньозважена величина нормальної вартості може порівнюватися з цінами усіх індивідуальних експортних операцій в країні імпорту за наявності таких умов: 1) структура експортних цін значно відрізняється у різних покупців, у різних регіонах або протягом певного періоду (періодів); 2) методами, зазначеними у частинах шостій, сьомій і пункті 1 цієї частини, неможливо визначити фактичну величину демпінгової маржі.

При визначенні демпінгової маржі відповідно до цієї статті можуть застосовуватися також вибіркові методи відповідно до статті 30 цього Закону.

У разі якщо товар імпортується в країну імпорту не з країни походження, а з країни експорту, експортна ціна цього товару може порівнюватись з ціною на внутрішньому ринку цієї країни експорту. Однак у разі якщо товар перевозиться транзитом через країну або такий товар не виробляється у країні експорту, або для нього відсутня порівняльна ціна в країні експорту, порівняння може здійснюватись із ціною в країні походження товару.

У той же час, статтею десятою вказаного Закону передбачено, що У процесі розслідування встановлюється наявність та величина шкоди, що заподіюється національному товаровиробнику в одній із таких форм, якщо інше не передбачено цим Законом: 1) істотна шкода, заподіяна національному товаровиробнику; 2) загроза заподіяння істотної шкоди національному товаровиробнику; 3) істотне перешкодження створенню чи розширенню національним товаровиробником виробництва подібного товару, який є об`єктом розгляду.

Визначення наявності шкоди грунтується на доказах і включає об`єктивне дослідження таких факторів: 1) обсяги демпінгового імпорту та вплив цього імпорту на ціни подібних товарів на ринку країни імпорту; 2) наслідок цього імпорту для національного товаровиробника, що є логічним результатом дії факторів, зазначених у пункті 1 цієї частини.

Щодо обсягу демпінгового імпорту розглядається, чи мало місце значне зростання демпінгового імпорту чи то в абсолютних показниках, чи відносно виробництва або споживання відповідних товарів в Україні.

Щодо впливу демпінгового імпорту на ціни подібного товару розглядається: 1) чи були ціни на товар, що є об`єктом демпінгового імпорту, значно нижче цін на подібний товар; 2) чи призвів демпінговий імпорт до значного зниження цін на подібний товар; 3) чи перешкоджав демпінговий імпорт значному зростанню цін на подібний товар, яке мало б місце за умови відсутності демпінгового імпорту.

При дослідженні питання, зазначеного в пункті 1 частини другої цієї статті, розглядається більше ніж один фактор із зазначених у цій частині.

У разі, якщо імпорт з однієї або більше країн одночасно стає об`єктом антидемпінгових розслідувань, вплив цього імпорту оцінюється сукупно за наявності таких умов: 1) демпінгова маржа, встановлена у зв`язку з імпортом з кожної країни, є вищою за мінімальний рівень, визначений відповідно до частини четвертої статті 16 цього Закону; 2) обсяг імпорту з кожної країни не може бути визначений як незначний; 3) сукупна оцінка впливу імпорту відповідає умовам конкуренції між імпортними товарами та умовам конкуренції між імпортними товарами і подібними товарами походженням з країни імпорту.

Вивчення впливу демпінгового імпорту на національного товаровиробника включає оцінку всіх економічних факторів та показників, що стосуються становища національного товаровиробника, в тому числі того факту, що національний товаровиробник ще перебуває в стадії відновлення від наслідків минулого демпінгу або субсидування, величини фактичної демпінгової маржі, фактичного і потенційного зниження обсягів продажу, прибутків виробництва продукції, частки на ринку, продуктивності, прибутку від інвестицій, використання потужностей; факторів, що впливають на ціни національного товаровиробника; фактичного та потенційного негативного впливу на рух готівки, матеріально-виробничі запаси, зайнятість, заробітну плату, економічне зростання, здатність збільшувати капітал або інвестиції. Цей перелік не є вичерпним, і один або кілька цих факторів не можуть самі по собі обов`язково мати вирішальне значення для прийняття рішення.

Заподіяння демпінговим імпортом шкоди доводиться у процесі розгляду відповідними доказами, які стосуються певного антидемпінгового розслідування і подані Міністерству.

При цьому необхідно довести, що обсяги та (або) рівні цін, зазначені у частині третій цієї статті, спричиняють для національною товаровиробника настання наслідку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті, і цей наслідок є істотним.

Доведення причинно-наслідкового зв`язку між демпінговим імпортом та шкодою, заподіяною національному товаровиробнику, грунтується на дослідженні всіх доказів стосовно предмета розслідування, що є у розпорядженні Міністерства.

Міністерство може також досліджувати інші відомі фактори, внаслідок одночасної дії яких заподіюється шкода національному товаровиробнику. Шкода, заподіяна внаслідок дії цих факторів, не вважається шкодою, заподіяною внаслідок демпінгового імпорту. У цьому разі заінтересована сторона може подати інформацію щодо одного (або кількох) з таких факторів: 1) обсягів та ціни імпорту товару, який є об`єктом розгляду, не проданого за демпінговими цінами; 2) звуження ринку або зміни у структурі споживання; 3) запровадження торговельних обмежень українськими та іноземними виробниками і конкуренції між цими виробниками; 4) розвитку техніки та технології; 5) результатів експортної діяльності та рівня продуктивності виробництва національного товаровиробника.

Вплив демпінгового імпорту оцінюється стосовно виробництва подібного товару національним виробником, якщо наявні фактичні дані дають змогу порівнювати це виробництво на основі таких критеріїв, як виробничий процес, продаж і прибутки виробників. Якщо таке порівняння цього виробництва є неможливим, вплив демпінгового імпорту оцінюється шляхом дослідження виробництва групи або асортименту найбільш споріднених товарів, що включають подібний товар, необхідні дані щодо якої (якого) можна одержати.

Загроза заподіяння істотної шкоди визначається на підставі фактів. Обставини, що призведуть до заподіяння демпінгом шкоди, повинні чітко передбачатися та бути неминучими.

Під час визначення наявності загрози заподіяння істотної шкоди враховуються такі фактори: 1) значні темпи зростання демпінгового імпорту в країну імпорту, що свідчить про ймовірність значного зростання обсягу імпорту; 2) наявність в експортера достатнього експортного потенціалу або його неминуче та значне зростання, що свідчить про ймовірність значного зростання обсягу демпінгового експорту на ринок країни імпорту, з урахуванням наявності інших експортних ринків, на які можуть бути здійснені додаткові експортні поставки; 3) надходження в країну імпорту імпорту, який може значно вплинути на зниження цін або значно перешкодити зростанню цін і зумовить ймовірне зростання потреб у нових імпортних поставках; 4) запаси товару іноземного походження, який є об`єктом антидемпінгового розслідування.

При винесенні висновку про те, що подальший демпінговий імпорт у країну імпорту з країни експорту (країн експорту) є неминучим та заподіюватиме істотну шкоду, якщо не буде застосовано заходів для запобігання цьому, всі фактори, зазначені у частині десятій цієї статті, повинні розглядатися сукупно.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 16 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» антидемпінгове розслідування припиняється, як правило, відповідно до рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються за таким принципом, зокрема, за пропозицією Міністерства Комісія приймає рішення про запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита та встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, який не повинен перевищувати величину демпінгової маржі, розрахованої відповідно до цього Закону, та може бути меншим за величину цієї маржі, якщо такий розмір ставки є достатнім для запобігання шкоді, що заподіюється національному товаровиробнику.

Тобто, розмір ставки антидемпінгового мита, який встановлюється Комісією за пропозицією Міністерства не повинен перевищувати величину демпінгової маржі, розрахованої відповідно до цього Закону, та може бути меншим за величину цієї маржі, якщо такий розмір ставки є достатнім для запобігання шкоді, що заподіюється національному товаровиробнику.

Вказане свідчить, що величина демпінгової маржі та розмір шкоди, що заподіюється національному товаровиробнику, визначаються з урахуванням ряду економічних показників, які підтверджуються доказами, що збираються під час проведення антидемпінгового розслідування.

Таким чином, беручи до уваги викладене вище, суд приходить до переконання, що для встановлення того, чи правильно, з точки зору розрахунку економічних показників, зазначених в ст.ст. 9 і 10 Закону, Міністерством було визначено розмір шкоди, яка заподіювалася національному товаровиробнику (АМКР) з огляду на демпінговий імпорт вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь в період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року - 1 квартал 2018 року), для цілей запровадження остаточних антидемпінгових заходів на підставі пункту 3 частини 5 статті 16 Закону, та розмір демпінгової маржі для Відкритого акціонерного товариства «Білоруський металургійний завод - керуюча компанія холдингу «Білоруська металургійна компанія»» за період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року - 1 квартал 2018 року), з огляду на імпорт в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь, для цілей запровадження остаточних антидемпінгових заходів на підставі пункту 3 частини 5 статті 16 Закону, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, а саме - у сфері економічних знань.

Отже, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання позивача та необхідність призначення судової економічної експертизи.

Відповідно до ч. 2 ст. 236 Кодексу адміністративного судочинства України суд має право зупинити провадження у справі в разі призначення судом експертизи - до одержання її результатів.

Таким чином, у зв`язку з призначенням судом судово-економічної експертизи, суд вважає за необхідне зупинити провадження по справі № 640337/20 на час проведення призначеної експертизи.

Керуючись статтями 102, 236, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України , Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання представника Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" задовольнити.

2. Призначити у справі № 640/337/20 судово економічну експертизу, проведення якої доручити акредитованим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

3. Поставити на вирішення судово-економічної експертизи наступні питання:

- Якою є величина шкоди для Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг») з огляду на імпорт в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь в період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року -1 квартал 2018 року), для цілей запровадження остаточних антидемпінгових заходів на підставі пункту 3 частини 5 статті 16 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту»?

- Яким є розмір демпінгової маржі для Відкритого акціонерного товариства «Білоруський металургійний завод - керуюча компанія холдингу «Білоруська металургійна компанія»» за період антидемпінгового розслідування (2 квартал 2017 року - 1 квартал 2018 року), з огляду на імпорт в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь, для цілей запровадження остаточних антидемпінгових заходів на підставі пункту 3 частини 5 статті 16 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту»?

4. Враховуючи наявність згоди позивача, оплату експертизи покласти на Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг".

5. Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

6. Висновок експерта разом з розрахунком вартості проведення експертизи надіслати на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва: 01051, м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8.

7. Зупинити провадження по справі № 640/337/20 на час проведення судової економічної експертизи.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.М. Погрібніченко