Справа № 160/88/20
Суддя: Юрков Едуард Олегович
Дата ухвалення: 2020-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 червня 2020 року Справа № 160/88/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮркова Е.О.
за участі секретаря судового засіданняШпоти Я.С.
представника позивача представника відповідача Фролова П.І. Чередниченко Я.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку, -
03 січня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби з вимогами:
- визнати протиправним висновок Східного офісу Держаудитслужби від 23 грудня 2019 року про результати моніторингу закупівлі департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради щодо закупівлі послуги з організації виставок, ярмарок і конгресів (послуга з організації та проведення святкових заходів до Нового року), ID: UA-2019-11-06-002645-b;
- скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 23 грудня 2019 року про результати моніторингу закупівлі департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради щодо закупівлі послуги з організації виставок, ярмарок і конгресів (послуга з організації та проведення святкових заходів до Нового року), ID: UA-2019-11-06-002645-b.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що відповідачем здійснено моніторинг процедури закупівлі послуги з організації виставок, ярмарок і конгресів (послуга з організації та проведення святкових заходів до Нового року), ID: UA-2019-11-06-002645-b, за результатами якого складено висновок від 23 грудня 2019 року № 580 про результати моніторингу закупівлі. Посилається на те, що висновки про порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону України Про публічні закупівлі, вимог частини четвертої статті 36 цього Закону України Про публічні закупівлі, що призвело до нікчемності договору відповідно до норми частини першої статті 37 Закону України Про публічні закупівлі є необґрунтованими, оскільки у тендерній пропозиції ФОП ОСОБА_1 було додано довідку АТ «Приватбанк» від 02.06.2016 р., в якій зазначено МФО банку 305299, а також було додано виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про ФОП ОСОБА_1 , де зазначено дату реєстрації 11.11.2015 року. Вказує, що за результатами аукціону ФОП ОСОБА_1 було надано гарантійні листи № 1 та № 2 від 25.11.2019 року, відповідно до яких останній гарантував надати послуги, що є предметом закупівлі 13.12.2019 р., 14.12.2019 р., 19.12.2019 р., 20.12.2019 р., 21.12.2019 р., а також додатковою угодою № 143 від 06.12.2019 р. затверджено строк надання послуг 13.12.2019 р., 14.12.2019 р., 19.12.2019 р., 20.12.2019 р., 21.12.2019 р. Окрім того вказує, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 за результатами аукціону не відрізняється від умов про закупівлю від 06.12.2019 р. № 143, а також визнання такого договору нікчемним є перевищенням повноважень Східного офісу Держаудитслужби. Також зазначає, що зобов`язання висновку контролюючого органу не містить конкретних заходів до виконання, тобто є неконкретизованим, в цій частині висновку не встановлено спосіб його виконання; не визначено переліку дій, які саме необхідно вчинити позивачу, які заходи слід вжити задля усунення порушень. Враховуючи наведене, позивач вважає, що висновок Східного офісу Держаудитслужби є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою суду від 08.01.2020 року було відкрито провадження у справі, та призначений розгляд справи за правилами за правилами загального позовного провадження.
10.02.2020 року відповідачем надано до суду відзив, в якому просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що на підставі на підставі даних автоматичних даних індикаторів ризиків в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель проведено моніторинг закупівлі позивачем послуги з організації виставок, ярмарок і конгресів (послуга з організації та проведення святкових заходів до Нового року), ID: UA-2019-11-06-002645-b. Посилається на обставини, які викладені у висновку Східного офісу Держаудитслужби від 23 грудня 2019 року та вказано, що під час проведення моніторингу пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 встановлено, що у завантаженій учасником у складі тендерної пропозиції Довідці, що містить відомості про Учасника, та яку вимагає Замовник у п. 2.4 Додатку 2 до документації (складена згідно форми наведеної у Додатку 5 до Документації), відсутня інформація щодо дати реєстрації учасника та МФО (коду банку), що не відповідає умовам тендерної документації. Також аналізом тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 встановлено, що Учасником у складі тендерної пропозиції в електронну систему закупівель завантажено гарантійний лист від 13.11.2019 р. № 79 щодо залучення до проведення заходу відеографа та фотографа, які мають досвід роботи на подібних заходах, а також гарантійні листи від 12.11.2019 р. ОСОБА_2 (відеографа) та ОСОБА_3 (фотографа), які гарантують надання послуг на заході, присвяченому святкуванню Нового року, який відбудеться 21 грудня 2019. Отже, дата надання послуг відеографа та фотографа не співпадає з датою проведення заходів, зазначеною у вимогах тендерної документації. Таким чином, тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 , який визначений переможцем торгів, не відповідала умовам тендерної документації. В порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону та п. 3 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації Замовник не відхилив тендерну пропозицію як таку, що не відповідає умовам тендерної документації. Аналізом умов договору від 06.12.2019 №143 на відповідність умовам тендерної документації та тендерної пропозиції учасника, визначеного переможцем, встановлено наступне. Відповідно до п.4.4 тендерної документації, п. 5.2 проекту договору (Додаток 4 до тендерної документації), п. 5.2 проекту договору, завантаженого учасником у складі тендерної пропозиції, строк надання послуги: 13.12.2019, 14.12.2019, 19.12.2019, 20.12.2019. Проте, відповідно до п. 5.2 договору від 06.12.2019 №143 та календарного плану надання послуги (додаток 4 до договору від 06.12.2019 №143) дату проведення заходів вказано 14.12.2019 та 19.12.2019. Згідно з вимогами частини четвертої статті 36 Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Частиною першою статті 37 Закону визначено: договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону. Отже, на думку відповідача, тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 підлягала відхиленню.
Ухвалою суду від 26.02.2020 року було закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні.
Представник позивача у судовому засіданні 02.06.2020 року позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, посилаючись на обставини, наведені у позові.
Представник відповідача вимоги позову не визнав та просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на доводи, наведені у відзиві на позов.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що 06.11.2019 року Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради була оголошена закупівля, а саме: послуги з організації виставок, ярмарок і конгресів (послуга з організації та проведення святкових заходів до Нового року), ID: UA-2019-11-06-002645-b.
Участь в закупівлі приймали два учасники:
- ФОП ОСОБА_4 (ПН НОМЕР_1 ), остаточна пропозиція - 417 900,00 грн.;
- ФОП ОСОБА_1 (ПН НОМЕР_2 ), остаточна пропозиція - 419 700,00 грн.
ФОП ОСОБА_1 було визнано переможцем даних торгів.
Наказом Східного офісу Держаудитслужби про початок здійснення моніторингу закупівель № 209 від 11.12.2019 року дану закупівлю було включено до переліку закупівель, які підлягають моніторингу щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері проведення публічних закупівель.
Предметом аналізу були такі питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації щодо закупівлі, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, внесення змін до договору про закупівлю.
Під час моніторингу проаналізовано: оголошення про проведення закупівлі, річний план закупівель на 2019 рік, тендерну документацію Замовника, затверджену уповноваженою особою 06.11.2019 року, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерні пропозиції ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_1 , повідомлення про намір укласти договір від 25.11.2019 року, договір від 06.12.2019 року №143, додаткова угода від 12.12.2019 року №1.
За результатами моніторингу закупівлі ID: UA-2019-11-06-002645-b, Східним офісом Держаудитслужби 23.12.2019 року складено висновок про результати моніторингу закупівлі № 580, згідно якого встановлено таке: аналізом тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 встановлено, що у завантаженій учасником у складі тендерної пропозиції Довідці, що містить відомості про Учасника, та яку вимагає Замовник у п. 2.4 Додатку 2 до документації (складена згідно форми наведеної у Додатку 5 до Документації), відсутня інформація щодо дати реєстрації учасника та МФО (коду банку), що не відповідає умовам тендерної документації. Також аналізом тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 встановлено, що Учасником у складі тендерної пропозиції в електронну систему закупівель завантажено гарантійний лист від 13.11.2019 №79 щодо залучення до проведення заходу відеографа та фотографа, які мають досвід роботи на подібних заходах, а також гарантійні листи від 12.11.2019 ОСОБА_2 (відеографа) та ОСОБА_3 (фотографа), які гарантують надання послуг на заході, присвяченому святкуванню Нового року, який відбудеться 21 грудня 2019. Отже, дата надання послуг відеографа та фотографа не співпадає з датою проведення заходів, зазначеною у вимогах тендерної документації. Таким чином, тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 , який визначений переможцем торгів, не відповідала умовам тендерної документації. В порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону та п. 3 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації Замовник не відхилив тендерну пропозицію як таку, що не відповідає умовам тендерної документації. Аналізом умов договору від 06.12.2019 №143 на відповідність умовам тендерної документації та тендерної пропозиції учасника, визначеного переможцем, встановлено наступне. Відповідно до п.4.4 тендерної документації, п. 5.2 проекту договору (Додаток 4 до тендерної документації), п. 5.2 проекту договору, завантаженого учасником у складі тендерної пропозиції, строк надання послуги: 13.12.2019, 14.12.2019, 19.12.2019, 20.12.2019. Проте, відповідно до п. 5.2 договору від 06.12.2019 №143 та календарного плану надання послуги (додаток 4 до договору від 06.12.2019 №143) дату проведення заходів вказано 14.12.2019 та 19.12.2019 Згідно з вимогами частини четвертої статті 36 Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Частиною першою статті 37 Закону визначено: договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону.
Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства: за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації щодо закупівлі, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, внесення змін до договору про закупівлю - порушень не встановлено. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону. За результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю та його оприлюднення встановлено порушення вимог частини четвертої статті 36 цього Закону, що призвело до нікчемності договору відповідно до норми частини першої статті 37 Закону.
Також у вказаному висновку, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Східним офісом Держаудитслужби зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Вирішуючи даний адміністративний спір суд виходить з такого.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні (далі - Закон № 2939).
Відповідно до статті 2 Закону № 2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Згідно статті 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі (далі - Закон № 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Частиною 1 статті 7-1 Закону України Про публічні закупівлі (далі - Закон № 922) визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.
Згідно з частиною 2 статті 7-1 Закону № 922 рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
Відповідно до частини 3 статті 7-1 Закону № 922 таке рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.
Відповідно до частини 4 статті 7-1 Закону № 922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
Згідно з частинами 6, 7 статті 7-1 Закону № 922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;
2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Враховуючи, що підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода позивача з висновком про результати моніторингу по суті виявлених порушень законодавства в сфері закупівель, суд вважає за необхідне розглянути кожне виявлене порушення окремо, проаналізувавши аргументи сторін, визначивши нормативно правове регулювання та навівши мотивовану оцінку.
Досліджуючи зміст спірного висновку та надаючи оцінку встановленим відповідачем порушенням Закону № 922, суд вказує на таке.
Пунктом 4 частини першої статті 30 Закону № 922 встановлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо: тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Статтею 22 Закону № 922 визначено перелік складових, які повинна містити тендерна документація, а саме: що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити:
1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;
3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;
4) кількість товару та місце його поставки;
5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);
9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);
10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;
11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;
12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);
16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Згідно пункту 2.4 додатку 2 до тендерної документації послуги з організації виставок, ярмарок і конгресів (послуга з організації та проведення святкових заходів до Нового року) (зі змінами) ДК 021:2015 - 79950000-8, документи, що вимагаються від учасників для підтвердження інформації про відсутність підстав відмови їм в участі у процедурі закупівлі, передбачених ст. 17 Закону та інші документи: Довідка, що містить відомості про Учасника (складена згідно форми наведеної у Додатку 5 до Документації).
Так, додатком 5 до тендерної документації встановлено форму довідки, що містить відомості про учасника, яка складається уповноваженою особою учасника, та має містити такі дані: повна назва, ЄДРПОУ/Ідентифікаційний код, форма власності, місцезнаходження (юридична та фактична адреси), телефон, факс, Е-mail, місце та дата реєстрації, профілюючий вид діяльності, найменування банку, що обслуговує Учасника, розрахунковий рахунок, МФО (код банку), прізвище, ім`я, по-батькові керівника.
Проте судом встановлено відсутність у довідці, що містить відомості про учасника ФОП ОСОБА_1 № 76 від 13.11.2019 року дати реєстрації та МФО (код банку).
Отже надана ФОП ОСОБА_1 довідка за своїм змістом не відповідає вимогам до тендерної документації.
Судом встановлено, що ФОП ОСОБА_1 у складі тендерної пропозиції було надано гарантійний лист № 79 від 13.11.2019 р., згідно якого було гарантовано залучення до проведення заходу відеографа та фотографа, які мають досвід роботи на подібних заходах.
Також було надано гарантійні листи від 12.11.2019 року ОСОБА_2 (відеографа) та ОСОБА_3 (фотографа), які гарантують надання послуг на заході протягом 2х годин, присвяченому святкуванню Нового року, який відбудеться 21 грудня 2019 року.
При цьому, відповідно до п.4.4 тендерної документації, п. 5.2 проекту договору (Додаток 4 до тендерної документації), п. 5.2 проекту договору, завантаженого учасником у складі тендерної пропозиції, строк надання послуги: 13.12.2019 р., 14.12.2019 р., 19.12.2019 р., 20.12.2019 р. А відповідно до п. 5.2 договору від 06.12.2019 №143 та календарного плану надання послуги (додаток 4 до договору від 06.12.2019 №143) дату проведення заходів вказано 14.12.2019 та 19.12.2019.
Отже, дата надання послуг відеографа та фотографа не співпадає з датою проведення заходів, зазначеною у вимогах тендерної документації.
Суд вказує, що технічні помилки та описки будуть сприйматися замовником, як формальна (несуттєва) помилка у разі, якщо така помилка не призводить до значного спотворення інформації, допущена очевидно не навмисно та не з метою надання недостовірної інформації та при умові, що при комплексному розгляді документів можливо встановити інформацію, яка відповідає дійсності та встановити, що така помилка не навмисна.
На підставі викладеного суд робить висновок про невідповідність поданої учасником ФОП ОСОБА_1 тендерної пропозиції вимогам чинного законодавства, оскільки виявлені недоліки, на думку суду, не є формальними (несуттєвими).
Згідно статті 30 Закону № 922 замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:
- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону;
- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;
- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;
- не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;
3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;
4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.
У відповідності до частини 4 статті 36 Закону № 922 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;
3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;
4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі;
5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);
6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.
Відповідно до статті 37 Закону № 922 договір про закупівлю є нікчемним у разі, зокрема його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону.
На підставі викладеного висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 23 грудня 2019 року № 580 Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради щодо закупівлі послуги з організації виставок, ярмарок і конгресів (послуга з організації та проведення святкових заходів до Нового року), ID: UA-2019-11-06-002645-b є обґрунтованим і таким, що прийнято з врахування всіх істотних обставин, а тому не підлягає скасуванню.
Стосовно доводів позивача в частині того, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівлі не містить для позивача конкретного заходу, яких позивачу слід вжити для усунення виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 5 частини 7, частини 8 статті 7-1 Закону № 922, у висновку обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Проте, доказів звернення до відповідача за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань позивачем суду не надано.
Суд зазначає, що відповідачем в оскаржуваному висновку вказано на необхідність здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та надано можливість самостійно та добровільно у разі погодження із виявленими порушеннями усунути їх, обравши такий дієвий спосіб, який максимально захищав би інтереси позивача, та обставина, що висновок про результати моніторингу закупівлі не містить для позивача конкретного заходу, яких позивачу слід вжити для усунення виявлених порушень, не може бути підставою для визнання оскаржуваного висновку протиправним.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, позовні вимоги Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради не підлягають задоволенню.
У зв`язку з перебуванням головуючого судді у період з 10.06.2020 року по 12.06.2020 року у щорічній відпустці, повний текст рішення суду складено 15.06.2020 року.
Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 139, 242-244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради доСхідного офісу Держаудитслужби, третя особа - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 15 червня 2020 року.

Суддя Е.О. Юрков