Справа № 160/11978/19
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2020-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рищенко А. Ю.
за участі секретаря судового засідання Тонояна А.К.
представника відповідача Галкова І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуації у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про застосування заходів реагування, -
ВСТАНОВИВ:
28.11.2019 Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Дніпропетровській області (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - відповідач) в якій просить:
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що у ході проведення уповноваженими особами позивача позапланової перевірки відповідача виявлено факти порушення останнім законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку із чим позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) вищевказаного об`єкту до повного усунення порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.11.2019 позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст. 161 КАС України.
На виконання вимог ухвали суду, 16.12.2019 позивачем були усунуті недоліки позовної заяви.
24.02.2020 на адресу суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що відповідачем було усунено значну кількість порушень виявлених під час перевірки та продовжують усуватися, що свідчить про добросовісність намірів відповідача, а решта порушень є незначними та такими, що не створюють очевидну загрозу життю та здоров`ю людей. Крім того, зазначено, що відповідач 04.12.2019 звернувся до начальника Павлоградського міськрайонного управління ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з листом про проведення позапланової перевірки стану виконання Акту № 234 від 05.11.2019, однак відповідної перевірки проведено не було. З огляду на викладене, у задоволенні позову просив відмовити.
Представник позивача в судове засідання, призначене на 12.06.2020, не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи, надав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності уповноваженого представника управління.
Представник відповідача в судовому засіданні, призначеному на 12.06.2020, проти задоволення позову заперечував, посилаючись на письмовий відзив, що міститься в матеріалах справи, у зв`язку з чим у задоволенні позовної заяви просив відмовити повністю.
Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
1) в кабінеті керуючого допущено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж;
2) не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в адміністративних приміщеннях та коридору першого та другого поверхів;
3) на об`єкті ведеться журнал обліку вогнегасників невстановленого зразку та не відповідає ПРАВИЛАМ експлуатації та типових норм належності вогнегасників;
4) не виконано захист будівлі готелю від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
5) приміщення будівлі не забезпечені відповідними знаками безпеки, відповідно до ДСТУ ІSО 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ІSО 6309:1987, IDТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;
6) на шляху евакуації коридору другого поверху встановлена перегородка;
7) відсутня проектна документації, яка затверджена у встановленому порядку, на реконструкцію приміщень (влаштування додаткових номерів на другому поверсі);
8) в кабінеті адміністраторської допущено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж;
9) відсутній журнал обліку санкціонованих та несанкціонованих спрацьовувань (відмов, несправностей) системи протипожежного захисту;
10) на підприємстві не забезпечено відповідно до законодавства своїх працівників засобами індивідуального захисту;
11) не створено об`єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій;
12) в приміщенні тамбуру стеля облицьована матеріалом з вищою пожежною небезпекою ніж нормованою вимогою;
13) в лазні сухого жару (сауні) в парильному відділенні відсутні перфоровані сухотруби підключені до внутрішнього водопроводу;
14) в лазні сухого жару (сауні) у верхній зоні парильного відділення, а також на найближчих до печі-кам`янки кромках дерев`яного оздоблення відсутні датчики температури, зблоковані з пристроєм (терморегулятором), який відключає електроенергію від електронагрівачів у разі підвищення температури до 110С;
15) за наявністю людей двері евакуації виходу з будівлі (приміщень) другого поверху зачиняються з середини на ключ, не передбачене зачинення дверей на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа;
16) стаціонарні зовнішні пожежні сходи не пофарбовані;
17) не здійснено навчання керівного складу (керуючої) з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки;
18) роботу новоутвореного підприємства розпочато без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.
За змістом ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877).
Відповідно до ст. 1 Закону № 877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища
Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052 (далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 Кодексу цивільного захисту України).
Статтями 5 та 6 Закону № 877 визначено підстави для здійснення планових та позапланових заходів.
Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
За нормами ч. 5 ст. 4 Закону № 877, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
У силу п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить, зокрема, 1) забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; 2) забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; 3) розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; 4) організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; 8) здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; 13) здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; 18) створення і використання матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; 19) розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; 21) забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; 22) утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; 23) здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
За приписами ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно положень ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій.
Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування, що є підставою для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єктів у разі недотримання вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Означений лист було отримано позивачем 04.12.2019 (вх. 286).
Однак, не зважаючи на звернення відповідача, Головним управлінням ДСНС у Дніпропетровській області так і не було проведено відповідної перевірки стану виконання Акту № 234 від 05.11.2019, у зв`язку з чим відповідачем було подано до суду докази усунення майже всіх вказаних в Акті № 234 від 05.11.2019 порушень та складено План коригуючих заходів по усуненню порушень виявлених у ході перевірки дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у період з 23.10.2019 по 05.11.2019 на об`єкті готель «Прибрежний» ФІЛІЯ «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «Павлоградвугілля».
Так, на виконання вимог акту перевірки, підприємством було заборонено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж в кабінеті керуючого (п. 1); надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в адміністративних приміщеннях та коридору першого та другого поверхів (п. 2); приведено журнал обліку вогнегасників у відповідність ПРАВИЛАМ експлуатації та типових норм належності вогнегасників встановленого зразка (п. 3); забезпечено приміщення будівлі відповідними знаками безпеки, відповідно до ДСТУ ІSО 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ІSО 6309:1987, IDТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (п. 5); демонтовано перегородку на шляху евакуації коридору другого поверху (п. 6); надано проектну документацію, яка затверджена у встановленому порядку, на реконструкцію приміщень (влаштування додаткових номерів на другому поверсі) (п. 7); заборонено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж в кабінеті адміністраторської (п. 8); заведено журнал обліку санкціонованих та несанкціонованих спрацьовувань (відмов, несправностей) системи протипожежного захисту (п. 9); забезпечено відповідно до законодавства своїх працівників засобами індивідуального захисту (п. 10); створено об`єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (п. 11); заборонено експлуатацію лазні сухого жару (сауни), та опечатано приміщення лазні (п. 13); заборонено експлуатацію лазні сухого жару (сауни), та опечатано приміщення лазні (п. 14); передбачено зачинення дверей евакуаційного виходу з будівлі (приміщень) другого поверху на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа (п. 15); пофарбовано стаціонарні зовнішні пожежні сходи (п. 16); підприємство не новоутворене, зміна типу товариства з публічного на приватне не є його перетворенням (п. 18).
Усунення вищезазначених порушень підтверджується фотодоказами, наданими відповідачем до відзиву на позовну заяву.
Водночас, п. 4 Акту № 234 від 05.11.2019 буде виконано у 3 кварталі 2020 (при наявності фінансування); на усунення п. 12 укладено договір на демонтаж в приміщенні тамбуру стелі, облицьовану матеріалом з вищою пожежною небезпекою ніж нормованою вимогою; п. 17 буде виконано у 1 кварталі 2020.
Зі змісту правових норм, які містяться у п. 12 ч. 1 ст. 67, ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України вбачається, що передумовою звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування є встановлення такого порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Суд зазначає, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Кодексом цивільного захисту України не визначено, отже, віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.
Важливою умовою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованих підстав для застосування саме конкретного заходу реагування та його адекватність виявленим порушенням.
Аналізуючи вищевикладене, слід зазначити, що виявлені в ході перевірки порушення, зазначені в акті перевірки № 234 від 05.11.2019 у своїй більшості усунуті, а не усунуті порушення не пов`язані зі створенням реальної загрози життю та здоров`ю людей, відповідачем надано докази, які свідчать про реальну можливість усунути вищевказані порушення, що у сукупності свідчить про вжиття відповідачем заходів, спрямованих на повне усунення порушень вимог пожежної безпеки.
Враховуючи принцип пропорційності порушення і покарання, гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання, здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності, суд дійшов висновку про відсутність необхідності у примусовому порядку застосування до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу
За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про застосування заходів реагування.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250 КАС України, суд,-
ВИРІШИВ:
В задоволенні позовної заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуації у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про застосування заходів реагування - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 01 липня 2020 року.

Суддя А. Ю. Рищенко