Справа № 640/10871/19
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2020-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2020 року м. Київ № 640/10871/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Обставини справи.

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (надалі - Позивач) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (надалі - Відповідач), в якому Позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 14 травня 2019 року про відмову в допуску до складання усного іспиту та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту відносно ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Кваліфікаційну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області провести повторне оцінювання письмового іспиту ОСОБА_1 від 14 травня 2019 року.

На обґрунтування позовних вимог Позивач звертає увагу на те, що оскаржуване рішення є незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки порушено «Порядок допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні» затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року №270. Позивачем вказано, що письмовий іспит складався з чотирьох завдань. Вважає, що іспит складений нею на рівні, що є достатнім для отримання необхідної кількості балів за письмовий іспит для успішного складання кваліфікаційного іспиту. Вказує на протиправність дій Відповідача стосовно не зазначення у рішенні від 14 травня 2019 року конкретних неточносте змісту виконаного завдання, виходячи з прикладу, наданого для першого питання, а також підстав необґрунтованості такої заяви. Наголошує, що зроблений Відповідачем висновок щодо другого -третього завдань не відповідає дійсності, зокрема, що складене клопотання не в повні мірі відповідає вимогам, які ставляться до клопотання у справі про адміністративне правопорушення про призначення експертизи, відсутні процесуальні норми КУпАП, а також про невідповідність нормам процесуального права тексту «клопотання під час підготовчого судового засідання про зміну підсудності або зміну запобіжного заходу», наявності у ньому певних неточностей та недостатньої обґрунтованості. Позивач не погоджується із твердженням Відповідача щодо відсутності пропозицій та рекомендації стосовно фабули четвертого завдання. У зв`язку з чим вказане рішення порушує права Позивача.

Викладені обставини зумовили звернення Позивача до суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2019 року залишено позовну заяву без руху (а.с. 16-1), яка отримана Позивачем, що підтверджується наявною в матеріалах справи роздруківкою електронного листа (а.с. 18).

Позивачем усунуто недоліки позову, зазначені в ухвалі від 24.06.2019 року (а.с. 19-21).

Ухвалою Суду від 08 липня 2019 року відкрито провадження у справі, вирішено, здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами (а.с. 1, 2 ).

Про отримання Відповідачем копії позовної заяви з матеріалами та ухвали Суду від 08.07.2019 року свідчить наявна в матеріалах справи роздруківка електронного листа (а.с. 27).

Позивачем подано клопотання про витребування у Відповідача копії письмової роботи від 14 травня 2019 року, виконаної нею при складанні кваліфікаційного іспиту (а.с. 23).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 липня 2019 року задоволено клопотання Позивача, зобов`язано Відповідача надати належним чином засвідчені копії матеріалів письмової роботи та її оцінювання від 14.05.2019 року (а.с.30, 31), яка отримана Відповідачем та Позивачем, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Відповідачем вимоги ухвали Суду від 16.07.2019 року виконано, надано копію матеріалів письмової роботи ОСОБА_1 (а.с. 43-116). Проте, правом, наданим ст. 162 КАС України, не скористався, відзив й докази на спростування доводів адміністративного позову до суду не надав.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд встановив наступне.

Обставини, встановлені судом.

З матеріалів справи вбачається, що Позивач 04 травня 2018 року подала до КДКА Київської області заяву про допуск до складення кваліфікаційних іспитів для отримання свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

14 травня 2019 року Позивач, будучи допущеною до складання письмового кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, взяла участь в іспиті.

В подальшому, 14.05.2019 КДКА Київської області прийнято рішення про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту, у якому зазначено, що за результатом складення письмового іспиту Позивача, виконання письмового завдання (білет №10) отримано 60 балів.

При цьому, зі змісту оскаржуваного рішення КДКА Київської області вбачається, що письмова робота Позивача оцінювалась головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області ОСОБА_2, та членами Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Також зазначено, що при складенні письмового іспиту Позивач відповіла на чотири завдання, до кожного з них, додано фабулу, а саме: перше завдання - позовна заява щодо порушення умов договору лізингу; друге завдання - клопотання у справі про адміністративне правопорушення про призначення експертизи; трете завдання - клопотання під час підготовки провадження про зміну запобіжного заходу, четверте - складання висновку щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правничої допомоги по фабулі наданої справи.

Зі змісту наявної в матеріалах справи копії оскаржуваного рішення КДКА Київської області вбачається, що перше завдання є неповністю обґрунтованим та містить певні не точності, що свідчить про прогалини у знаннях з відповідно питання; друге - не в повній мірі відповідає вимогам, які ставляться до «клопотання в справі про адміністративне правопорушення про призначення експертизи», відсутні посилання на процесуальні норми КУпАП, яким передбачено складання відповідного процесуального документу (клопотання про призначення експертизи) в межах розгляду справи про адміністративне правопорушення; на третє завдання вказано, що підготовлене «клопотання під час підготовчого судового засідання про зміну підсудності або зміні запобіжного заходу» є неповністю обґрунтованим та містить неточності, не в повній мірі відповідає нормам процесуального права (у тому числі відсутнє підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання, доказів що клопотання подане не раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування та/або не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом).

При цьому, стосовно відповіді на четверте завдання вказано, що складений висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи не містить жодних пропозицій/рекомендацій щодо правової позиції захисника, відсутні також будь-які пропозиції щодо його подальших дій, у т.ч. тактики захисту. Не запропоновано/не ініційовано складання будь-якого процесуального документу, у т.ч. пояснення особи щодо якого розглядаються матеріали про адміністративне правопорушення.

Отже, як відображено в оскаржуваному рішенні, Позивач отримала за результатами складення письмового іспиту 60 балів. Також вказано, що оскільки Позивач не отримала мінімальної кількості балів - 80 за письмовий іспит, то вона вважається такою, що не склала письмовий іспит і не може бути допущена до складання усного іспиту.

Не погоджуючись з таким рішенням Відповідача, Позивач звернулась до суду з даним позовом.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до ч. 1 ст.6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 р. №5076-VI (далі Закон №5076- VI) адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Як передбачено положеннями ч. 1 ст. 8 Закону №5076-VI особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам ч.ч. 1, 2 ст. 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту.

При цьому, приписами ч.ч. 1, 2 ст. 9 Закону №5076-VI визначено, що кваліфікаційний іспит - є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

На виконання положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 р. №270 затверджено Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі Порядок №270).

Даний Порядок визначає перелік документів, що подаються особами, які виявили бажання складати кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, правила допуску до складення кваліфікаційного іспиту, складення кваліфікаційного іспиту, оцінювання результатів кваліфікаційного іспиту та прийняття рішення за результатами складення кваліфікаційного іспиту регіональними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури.

Відповідно до п. 1 розділу 4 Порядку №270 організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. У засіданні палати з правом голосу може приймати участь голова КДКА.

Згідно із п. 2 розділу 4 Порядку №270 кваліфікаційний іспит проводиться не рідше ніж один раз на три місяці. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (кваліфікаційна палата) оприлюднює інформацію про дату, час, місце проведення кваліфікаційного іспиту та список осіб, які допущені до його складення (із зазначенням прізвища, ім`я, по - батькові таких осіб та дати подання ними заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту) на своєму сайті (або на сайті НААУ) та/або через засоби масової інформації (у інший загальнодоступний спосіб) не пізніше ніж за сім днів до проведення іспиту.

Відповідно до п. 9 розділу 4 Порядку №270 кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Позивача допущено до складення письмового іспиту, призначеного на 14 травня 2019 року.

Згідно із положеннями п.13 розділу 4 Порядку №270, проведення письмового іспиту та оцінювання результатів його складення здійснюється у наступному порядку.

Письмовий іспит складається першим. Перед початком письмового іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) в присутності інших членів палати та осіб, які допущені до складення іспиту, відкриває запечатаний конверт з екзаменаційними білетами та пропонує особам, які допущені до складення іспиту, обрати будь-який білет. Одразу після обрання білету особою, яка допущена до складення кваліфікаційного іспиту, номер такого білету оголошується всім присутнім та фіксується у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту.

Кандидат, який складає кваліфікаційний іспит, має підготувати вказані в обраному екзаменаційному білеті три завдання із різних галузей права та письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі справи (п. 13.3 у редакції рішення Ради адвокатів України від 11 червня 2016 року № 150)

Завдання з галузей права мають бути виконані в формі процесуальних документів.

Для виконання трьох завдань із різних галузей права особі, яка складає письмовий іспит, надаються підготовлені кваліфікаційною палатою КДКА фабули справ з зазначенням видів процесуальних документів, які мають бути складені цією особою, або матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для виконання завдань. Фабули і комплекти матеріалів затверджуються рішенням КДКА. Процесуальні документи, складені особою, мають відповідати вимогам процесуального права та містити правове обґрунтування (у редакції рішення Ради адвокатів України від 11 червня 2016 року № 150).

Четверте завдання письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи повинен містити правовий аналіз проблемних правовідносин та пропозиції щодо способів і форм захисту прав особи (гіпотетичного клієнта) із зазначенням органів (інших суб`єктів) до яких слід звертатись, назв, видів і основного змісту процесуальних документів, які слід подавати, а також очікуваного позитивного результату (п. 13.6 у редакції рішення Ради адвокатів України від 11 червня 2016 року № 150).

Відповідно до пункту 13.8 Порядку № 270 для виконання письмового іспиту особам, які складають іспит, надаються чисті аркуші з відміткою кваліфікаційної палати (КДКА) про їх призначення для виконання завдань, на яких і виконуються процесуальні документи та письмовий висновок.

Судом встановлено, що виконаний Позивачем письмовий іспит за білетом № 10 на листках без відмітки кваліфікаційної палати (КДКА Київської області) за винятком першого аркуша, однак пронумеровані й скріплені, що не відповідає викладеному в пункті 13.8 Порядку № 270.

Зі змісту адміністративного позову встановлено, що фактично підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода з виставленими балами за результатами складеного кваліфікаційного іспиту.

Зокрема, Позивачем викладено власну позицію стосовно кожного питання письмового іспиту та вказано на невідповідності проставлених Відповідачем балів наданій нею відповіді.

З огляду на це, ненадання Позивачці чистих аркушів з відміткою кваліфікаційної палати КДКА Київської області для написання процесуальних документів та письмового висновку, не може вважатись обставиною, яка вплинула на хід перевірки та результати оцінювання завдань білета № 10.

Суд зазначає, що відповідно до положень ч. 1 ст.50 Закону №5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

При цьому, як передбачено ч. 5 ст.50 Закону №5076-VI до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Пунктом 1 розділу 5 Порядку №270 встановлено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складання іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

При цьому, п. 4 розділу 5 Порядку №270 передбачено, що рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дані про дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище, ім`я, по-батькові особи, відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінювання іспиту, дані про прийняте рішення щодо видачі/відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

За результатами складення письмового іспиту, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 14 травня 2019 року «Про відмову в допуску до складання усного іспиту та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту» Позивача визнано такою, що письмовий іспит не склала. До складення усного кваліфікаційного іспиту її не допущено. Відмовлено Позивачу у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Як вбачається з рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 14.05.2019, Позивач за результатами складання письмового іспиту отримала 60 балів, а тому відповідно до п. 13.12 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України №270 від 17.12.2013р. (зі змінами), Позивач не набрала необхідної кількості балів для визнання її такою, що успішно склала письмовий іспит, у зв`язку із чим не може бути допущена до складення усного кваліфікаційного іспиту.

Відповідно до п. 13.9 Порядку № 270 оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати КДКА, і головою КДКА, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

У той же час, як зазначено вище, Позивач за результатами складання письмового іспиту 14.05.2019 року отримала 60 балів. Тобто, не досягла мінімального встановленого - 80 балів, що відображено у відомості з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту.

У п. 15 Порядку №270 визначено критерії, за якими здійснюється оцінювання завдань письмового іспиту.

З огляду на вище наведені норми діючого законодавства, слід дійти висновку, що в межах процедури кваліфікаційного оцінювання кандидатів, які бажають набути статусу адвоката, враховуючи мету і завдання проведення такого кваліфікаційного іспиту, обов`язком Відповідача є з`ясування та надання оцінки теоретичним знанням у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

При цьому, Відповідач наділений самостійним правом на вирішення певного кола питань в межах закону (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом). Такі дискреційні повноваження дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Слід зауважити, що вказані повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.07.2019 у справі №820/3167/18.

Згідно з Рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи № R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду, суд дійшов висновку, що при оцінюванні рівня знань Позивача за результатами кваліфікаційного іспиту, Відповідач діяв у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на цей орган в силу Закону.

При цьому, суд зауважує, що жоден інший суб`єкт чи орган, в тому числі і суд, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції, зокрема компетенції Комісії щодо оцінювання рівня знань осіб, які складають кваліфікаційний іспит.

У справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною ч.2 ст.77 КАС України, визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Стосовно твердження Позивача про технічну неможливість перевірити роботи учасників кваліфікаційного іспиту за 2 години 20 хвилин, оскільки іспит складали п`ять груп, що могло негативно вплинуло на якість перевірки виконаних нею завдань та відобразилось у низьких балах оцінювання, Суд зазначає наступне.

За змістом пункту 16 Порядку № 270 відомість з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту особи повинна містити наступну інформацію: а саме: прізвище, ім`я та по-батькові членів кваліфікаційної палати, голови КДКА, у разі його участі у засіданні палати, які перевіряли та оцінювали письмові завдання; кількість балів, виставлених кожним з двох членів кваліфікаційної палати, голови КДКА, у разі його участі у засіданні палати, за кожне з трьох письмових завдань та однієї фабули справи; середньоарифметичний бал (оцінку кваліфікаційної палати) за результатами письмового іспиту; підписи членів кваліфікаційної палати, голови КДКА, у разі його участі у засіданні палати, які перевіряли письмові завдання.

Як вбачається з матеріалів справи, перевіряли та оцінювали письмове завдання Позивача члени КДКА Київської області, зокрема: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , за участю голови КДАК Київської області ОСОБА_2 , відповідно, виставляли бали за кожне завдання та фабулу справи, й середній бал становив 20.

Відповідно до п. 17 Порядку № 270 за наслідками проведення кваліфікаційних іспитів кваліфікаційна палата КДКА невідкладно, але не пізніше ніж на наступний робочий день після закінчення проведення іспиту, складає протокол, який підписується головою і секретарем кваліфікаційної палати КДКА, а у разі їх відсутності на засіданні - головуючим членом палати та членом палати, який виконував обов`язки секретаря палати КДКА. Члени кваліфікаційної палати КДКА мають право заносити до протоколу свої зауваження. Протокол передається голові КДКА не пізніше ніж на наступний день після його складення.

Відтак, чинним законодавством не передбачено процедури надання часу на проведення перевірки та оцінювання письмового завдання, критеріїв черговості перевірки робіт учасників письмового іспиту, натомість, вказано про термін часу, потрібний для складання протоколу за наслідками кваліфікаційного письмового іспиту. Проте, з наявних у матеріалах справи доказів не вбачається того, що вказаний термін у пункті 17 Порядку №270 або інший час по відношенню до Позивача був порушений або негативно вплинув на її права та охоронювані законом інтереси.

Підсумовуючи викладене, оскільки у суду відсутні повноваження оцінювати рівень знань особи, яка складає кваліфікаційний іспит, з огляду на те, що це є дискреційними повноваженнями Кваліфікаційної комісії адвокатури, суд дійшов висновку, що рішення Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 14 травня 2019 року про відмову в допуску до складання усного іспиту та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту відносно Позивача - скасуванню не підлягає.

Щодо вимоги про зобов`язання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області допустити Позивача до складання усного іспиту, суд зауважує, що вказана вимога є похідною, а отже, задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Судові витрати, відповідно до ст. 139 КАС України, розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 5, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

2. Розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону №2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.І. Келеберда