Справа № 320/5143/20
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2020-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 червня 2020 року м. Київ №320/5143/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головне управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування вимоги та рішення,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вимогами про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДПС у Київській області від 03.04.2019 №Ф-212704-50-У про сплату боргу (недоїмки) в розмірі 15476,72 грн. та рішення ГУ ДПС у Київській області від 18.05.2020 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату боргу (недоїмки) в розмірі 4206,20 грн.

За результатом вивчення позовної заяви та приєднаних до неї документів в межах ч.1 ст.171 КАСУ, суддя дійшла висновку про необхідність залишення її без руху із наданням заявниці десятиденного строку для усунення недоліків шляхом подання позову у новій редакції у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи із зазначенням у ньому: повної поштової адреси та індексу, адреси електронної пошти позивачки; коду ЄДРПОУ відповідача та його номерів засобів зв`язку; обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги з посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину позову, в тому числі, обставин реєстрації позивачки у якості суб`єкта підприємницької діяльності та надання документів, якими підтверджено цей факт, а також взяття на облік у податковому органі як ФОП та платника ЄСВ; підстав та обставин визначення ЄСВ; порядку здійснення підприємницької діяльності; обставини подання та/або неподання звітів з ЄСВ; надання доказів про відсутність заборгованості з ЄСВ станом на момент припинення підприємницької діяльності; надання доказів припинення підприємницької діяльності; зазначення підстав для ненарахування та несплати ЄСВ за період до 24.01.2020; представлення суду доказів нездійснення господарської діяльності за спірний період; подання акту звірки даних позивача з даними інтегрованої картки платника податків податкового органу про відсутність заборгованості з ЄСВ; обґрунтування порушення оспорюваними рішеннями прав, свобод та інтересів заявника із розкриттям змісту порушених прав; надання заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин його пропуску та представленням доказів щодо поважності таких причин; місцезнаходження оригіналів письмових доказів копії яких долучено до позовної заяви; оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 1681,60 грн.

Суд звертає увагу, що у поданій заяві позивачка просить визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 03.04.2019, в той час як до суду позовна заява надійшла 18.06.2020, тобто після спливу 6 місяців з моменту виникнення права на її оскарження.

В обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду, позивачка посилається на установлення на усій території України карантину на підставі постанови КМУ від 11.03.2020 №211. Проте, суд не приймає до уваги зазначені доводи, оскільки пропуск строку звернення до суду відбулось ще до установлення карантину на усій території України з 12.03.2020.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як убачається з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддя зауважує, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен був дізнатись", що містяться у ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення її прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. При цьому, поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють особі вчасно реалізувати право на судовий захист.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 звернулась до суду з порушенням визначеного законом строку позовної давності без обґрунтувань у позовній заяві причин його пропуску та підстав для поновлення за відсутності бодай яких-небудь доказів на підтвердження наведених обставин. Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачці слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про те, що вона не знала і не могла знати про порушення її прав станом на жовтень 2019 або ж зазначити обставини, що об`єктивно перешкоджали позивачці своєчасно реалізувати право на звернення до суду за захистом своїх прав у строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України.

Крім того, за приписами ч. 3 ст. 161 КАСУ, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачкою не сплачений судовий збір та заявлено клопотання про зменшення розміру та розстрочення сплати судового збору, оскільки вона має на своєму утримані трьох дітей та отримує соціальні виплати у розмірі 4723 грн.

Однак, суд зауважує, що звільнення учасника справи від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду і, реалізація цього права знаходиться у прямій залежності від дій заявника, який повинен переконати суд в існуванні виключних обставин, які дають йому право ставити перед судом питання про надання пільг при здійсненні судових витрат.

Позивачка, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Пунктом 27 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10.10.2014р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" визначено, що відповідно до статті 8 Закону №3674-VІ єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, суд звертає увагу позивачки, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням скаржника, та відсутність у неї коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України „Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі, й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

На підтвердження скрутного майнового стану позивачка надала лише копію посвідчення особи, яка має право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей, витяг з реєстру застрахованих осіб з відомостями про позивачку як застраховану особу, що не є підтвердженням неможливості оплатити судовий збір.

Відтак, наданими суду документами ОСОБА_1 не підтвердила обставини, на які вона посилається як на підставу для звільнення її від сплати судового збору - складне матеріальне становище, тому таке клопотання судом залишається без задоволення.

Тому, позивачці слід сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, який відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну з вимог, тобто у розмірі 1681,60 грн. (по 840,60 грн. за кожну з вимог).

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд -

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування вимоги та рішення, - залишити без руху.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зменшення розміру судових витрат.

Встановити позивачці десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.