Справа № 200/5588/20-а
Суддя: Бабаш Г.П.
Дата ухвалення: 2020-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2020 р. Справа №200/5588/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Бабаш Г.П., ознайомившись з позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового майна,-

В С Т А Н О В И В:

Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 4738,14 грн.

Відповідно до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, її подано з порушенням вимог ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Відповідно до частини 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI.

Разом з адміністративним позовом позивачем до суду надано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання адміністративного позову.

Судом встановлено, що зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що вказана позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір», а позивач, який звернувся з нею до суду, не належить до суб`єктів, яким згідно з нормами статті 5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо його сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» та ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат або звільнити від їх оплати повністю або частково.

Таким чином, єдиною підставою, з урахуванням якої суд може звільнити особу від сплати судового збору або відстрочити його сплату, є її майновий стан.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку щодо необґрунтованості заявленого позивачем клопотання та відсутності підстав для розстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим відмовляє у його задоволенні.

За приписами частини першої статті 4 Закону України №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI передбачено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14 листопада 2019 року № 294-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року встановлений в розмірі 2102 гривні.

З матеріалів адміністративного позову встановлено, що позовна заява містить вимогу майнового характеру.

Відтак, позивачу належало сплатити судовий збір у загальному розмірі 2102,00 грн.

Таким чином, позивачем в порушення вище зазначених норм до суду не надано доказів сплати судового збору у вище зазначеному розмірі.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем разом з позовом подано клопотання про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування заявленого клопотання позивачем зазначено, що ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 17.12.2019 року закрито цивільне провадження у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

03.01.2020 року вищезазначена ухвала надійшла на адресу позивача, отже з даної дати починається перебіг строку звернення з позовними вимогами.

Позивач посилаючись на карантинні умови просить поновити строку на звернення до суду з позовом.

За змістом частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

У позові позивачем зазначено про те, що після проходження відповідачем військово-лікарської комісії солдата ОСОБА_1 було звільнено з військової служби наказом командира Військової частини НОМЕР_2 (по строковій службі) від 08.11.2018 року №251.

Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 05.06.2019 року у справі №243/5798/19 про відкриття провадження встановлено, що Військова частина НОМЕР_2 Національної гвардії України звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового майна 03.06.2019 року.

Тобто вже на час звернення до Слов`янського міськрайонного суду позивачем був пропущений строк на звернення, визначений статтею 122 КАС України.

З огляду на викладене, позивачу слід надати суду обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із цим позовом, та докази поважності причин пропуску такого строку.

Відповідно частини 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем у позовній заяві зазначено, що на підставі наказу командира Військової частини НОМЕР_2 від 26.09.2018 року №38 о/с ОСОБА_1 направлений для продовження проходження строкової служби до патрульного батальйону частини.

Після проходження відповідачем військово-лікарської комісії ОСОБА_1 було звільнено з військової служби відповідно наказу командира Військової частини НОМЕР_2 (по строковій службі) від 08.11.2018 року №251.

В порушення зазначених норм Закону позивачем не надані суду докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме, наказ командира Військової частини НОМЕР_2 від 26.09.2018 року №38 о/с про направлення ОСОБА_1 для продовження проходження строкової служби до патрульного батальйону частини та наказ командира Військової частини НОМЕР_2 (по строковій службі) від 08.11.2018 року №251 про звільнення ОСОБА_1 з військової служби.

Разом з цим, суд зазначає, що позивачем не виконані вимоги ст. 94 КАС України щодо письмових доказів наданих до позову, а саме завірені належним чином всі копії кожного з наданого до суду документу.

Згідно з частинами 1 та 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Таким чином, суд вважає за необхідне залишити даний позов без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись,статями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового майна - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду:

- доказів сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн.;

- обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та докази поважності причин пропуску такого строку;

- наказу командира Військової частини НОМЕР_2 від 26.09.2018 року №38 о/с про направлення ОСОБА_1 для продовження проходження строкової служби до патрульного батальйону частини та наказу командира Військової частини НОМЕР_2 (по строковій службі) від 08.11.2018 року №251 про звільнення ОСОБА_1 з військової служби;

- завірених належним чином копій кожного з наданого до суду документу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала прийнята в нарадчій кімнаті, оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г.П. Бабаш