Справа № 520/5945/19
Суддя: Гончарова І.А.
Дата ухвалення: 2020-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 червня 2020 року

Київ

справа №520/5945/19

адміністративне провадження №К/9901/12540/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гончарової І.А.,

суддів: Олендера І.Я., Ханової Р.Ф.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020 у справі №520/5945/19 за позовом ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

УСТАНОВИВ:

12.05.2020 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020.

Верховний Суд ухвалою від 14.05.2020 вказану касаційну скаргу залишив без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України.

01.06.2020 на адресу Верховного Суду від Слобожанської митниці Держмитслужби надійшло клопотання про усунення недоліки касаційної скарги, а саме копії митних декларації від 11.01.2019 №UA807190/2019/000932, від 16.01.2019 № UA807190/2019/001343 та рішення про коригування митної вартості товарів від 16.01.2019 № UA807000/2019/000267/2.

Разом з цим, на адресу Верховного Суду надійшла адміністративна справа №520/5945/19 з суду першої інстанції.

Також Слобожанською митницею Держмитслужби подано до суду платіжне доручення №2071 від 22.05.2020 у розмірі 1 536,80 грн, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається зі змісту касаційної скарги скаржник як на підставу касаційного оскарження посилається на пункт 1 частини 4 статті 328 якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішення застосував норму права без урахування висновку щодо застосуванню норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку, зокрема викладених у постановах Верховного Суду від 15.08.2019 №826/19400/15, від 19.06.2018 №818/1220/17 та на пункт 3 частини 4 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, зазначаючи, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

Суд вважає, що підстави касаційного оскарження викладаються в касаційній скарзі з вказівкою (наведенням) конкретних висновків суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було неправильно застосовано, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися. Мають бути також зазначені правові висновки Верховного Суду, стосовно конкретних норм права, які за наявності подібних правовідносин не враховані судом апеляційної інстанції.

Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Суд визнає, що посилання скаржника виключно на рішення Верховного Суду із зазначенням того, що викладені ним висновки не враховані судом апеляційної інстанції при ухваленні постанови самі по собі не доводять неврахування висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за доцільне продовжити скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, шляхом посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування, які за наявності подібних правовідносин не враховані судом апеляційної інстанції.

Відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

02.04.2020 набрав чинності Закон України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким внесено зміни, зокрема, до Кодексу адміністративного судочинства України. Розділ VI «Прикінцеві положення» КАС України доповнено пунктом 3, відповідно до абзацу другого якого строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись статтями 121, 169, 248, 328, 332, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

Продовжити Слобожанській митниці Держмитслужби строк для усунення недоліків касаційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020 у справі №520/5945/19.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І. А. Гончарова

Судді І.Я.Олендер

Р. Ф. Ханова