Справа № 160/10575/19
Суддя: Коршун А.О.
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 червня 2020 року м. Дніпросправа № 160/10575/19
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Коршуна А.О. (доповідач),

суддів: Чередниченка В.Є., Панченко О.М.,

за участю секретаря судового засідання Чорнова Є.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної податкової служби України
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020р. у справі №160/10575/19
за позовом:Товариства з обмеженою відповідальністю «Промтехносплав-КР»
до: про:Державної податкової служби України визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії
ВСТАНОВИВ:

29.10.2019р. Товариство з обмеженою відповідальністю «Промтехносплав-КР» (далі ТОВ «Промтехносплав-КР») звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової служби України ( далі ДПС України) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії./ а.с. 5-17 том 1/.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.12.2019р. за вищезазначеним адміністративним позовом було відкрито провадження в адміністративній справі №160/10575/19 та справу призначено до судового розгляду / а.с. 2 том 1/.

Позивач, посилаючись у позовній заяві, на те, що ним за результатами господарській діяльності в межах укладеного з ТОВ «Криворізький завод металургійного обладнання» договору поставки №04П від 03.06.2019р. у липні 2019р. було складено податкову накладну (далі ПН) №29 від 15.07.2019р. на суму 66702 грн., яку 31.07.2019р. було відправлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних ( далі ЄРПН), за результатами її обробки її реєстрація була зупинено відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України (далі ПК України) з мотивуванням «Обсяг постачання товару/послуги 7601 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп.2.1 п.2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6. п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку» та запропоновано надати пояснення та/або копії документів. На підтвердження реальності цієї операції підприємством було надано пояснення та копії відповідних документів, та комісією регіонального рівня податкового органу було зареєстровано ПН №29 від 15.07.2019р., але комісією центрального рівня ДПС України було прийнято рішення №1265759/41398184 від 02.09.2019р. про відмову у реєстрації цієї ПН через ненадання платником податків копій первинних документів на підтвердження реальності здійснення господарської операції, що свідчить про те, шо ця ПН відповідає вимогам Критеріїв ризиковості платника податків. Позивач вважає таке рішення відповідача необґрунтованим та безпідставним, порушує права та інтереси позивача, оскільки відсутній будь-який нормативний акт який визначає певний перелік критеріїв ризиковості платника податків, а листи на які посилався відповідач під час прийняття спірного рішення є лише службовою документацію, яка має рекомендаційний та інформаційний характер, позивачем надано податковому органу усі документи, що підтверджують реальність здійснення ним господарської операції та наявність встановлених ПК України підстав для складення ним ПН №29 від 15.07.2019р., тому просив суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації №1265759/41398184 від 02.09.2019р. про відмову у реєстрації ПН №29 від 15.07.2019р. та з метою відновлення порушеного права позивача, як платника податків, зобов`язати відповідача здійснити реєстрацію ПН №29 від 15.07.2019р. датою її подання.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020р. у справі №160/10575/19 адміністративний позов задоволено / а.с. 215-220 том 1/.

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції від 03.02.2020р. подав апеляційну скаргу /а.с. 2-4 том 1/ та 25.03.2020р. матеріали справи №160/10575/19, разом з апеляційною скаргою відповідача, надійшли до Третього апеляційного адміністративного суду / а.с. 1 том 2/.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 26.03.2020р. у справі №160/10575/19 відповідачу поновлено строк апеляційного оскарження, апеляційну скаргу залишено без руху та заявнику апеляційної скарги надано строк для усунення зазначених судом недоліків апеляційної скарги / а.с. 8 том 2/.

У встановлений судом строк відповідачем недоліки апеляційної скарги було усунуто /а.с.11-14 том 2/ та ухвалами Третього апеляційного адміністративного суду від 10.04.2020р. у справі №160/10575/19 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ДПС України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020р. у справі №160/10575/19 /а.с. 15 том 2/ та апеляційний розгляд справи у судовому засіданні призначено на 14 годин 30 хвилин 05.05.2020р. /а.с. 16 том 2/, про що судом апеляційної інстанції, у встановлений чинним процесуальним законодавством строк та спосіб, повідомлено учасників справи /а.с.17-19 том 2/.

Відповідач, посилаючись у апеляційній скарзі / а.с. 2-4 том 2/ на те, що судом першої інстанції під час розгляду даної справи не було з`ясовано усі обставини справи, які мають суттєве значення для її рішення, та зроблено висновки, які суперечать фактичним обставинам справи, що призвело до прийняття ним рішення у справі з порушенням норм чинного матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції від 03.02.2020р. у даній справі та ухвалити у справі нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні адміністративного позову.

Позивач, у письмовому відзиві на апеляційну скаргу / а.с. 20-23 том 2/, заперечував проти доводів апеляційної скарги та посилаючись на те, що судом першої інстанції під час розгляду справи було зроблено ограновані висновки та постановлено правильне рішення у справі з огляду на те, що позивач мав право скласти та направити на реєстрацію у ЄРПН спірну ПН, спірне рішення відповідача порушує права та інтереси підприємства як платника податків та шкодить його діловій репутації, тому просив суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції від 03.02.2020р. у цій справі залишити без змін.

За клопотанням відповідача / а.с. 28 том 2/ апеляційний розгляд цієї справи у судовому засіданні 05.05.2020р. відкладено на 14 годин 30 хвилин 09.06.2020р. / а.с. 30 том 2/, про що судом апеляційної інстанції, у встановлений чинним процесуальним законодавством строк та спосіб, повідомлено учасників справи /а.с. 31-35 том 2/.

Представники учасників справи у судове засідання о 14 годин 30 хвилин 09.06.2020р. не з`явились. Позивач та відповідач про день, годину та місце розгляду справи повідомлені належним чино / а.с. 21-35 том 2/, про поважність причин не явки свого представника у судове засідання, або про можливість розгляду справи у відсутність свого представника, суд у встановленому законом порядку не повідомили. За таких обставин колегія суддів вважає можливим розглянути справу у відсутність представників позивача та відповідача .

Перевіривши у судовому засіданні доводи апеляційної скарги, матеріали адміністративної справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

ТОВ «Промтехносплав-КР», позивач у справі, є юридичною особою, яка зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 14.06.2017р., , перебуває на обліку як платник податків, у тому числі податку на додану вартість (далі ПДВ), видами діяльності позивача є: Код КВЕД 24.10 Виробництва чавуну, сталі та феросплавів, Код КВЕД 24.42 Виробництво алюмінію; Код КВЕД 24.43 Виробництво свинцю, цинку й олова; Код КВЕД 24.45 Виробництво інших кольорових металів; Код КВЕД 25.99 Виробництво інших готових металевих виробів, н.в.і.у; Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля / а.с. 64-71 том 1/

Позивачем, який є спеціалізованим металургійним переробним підприємством та відповідає вимогам Закону України «Про металобрухт» і Переліку обладнання та устаткування, які необхідно мати спеціалізованому підприємству та його приймальним пунктам або спеціалізованому металургійному переробному підприємству при здійсненні операцій з металобрухтом, затвердженому наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №524 від 29.03.2016р., з метою здійснення господарської діяльності отримано дозвіл № 0191.19.12 від 06.02.2019р. на виконання робіт з вироблення розплавів чорних і кольорових металів, дозвіл №0192.19.12 від 06.02.2019р. на експлуатацію технологічного устаткування ливарної галузі промисловості, дозвіл № 0474.19.12 від 17.05.2019р. на експлуатацію вантажопідіймальних кранів, отримання яких обумовлено технологічним процесом, який використовується у межах зареєстрованих видів діяльності, результатам якої за кодом КВЕД 24.42 є алюміній вторинний АВ (далі за текстом - «АВ»), що використовується в металургії для розкислення, виробництва феросплавів та алюмінотермії, і сировиною для виготовлення якого є, як брухт алюмінію, так і різноманітні металеві предмети, що містять в собі алюміній.

Процес виготовлення АВ полягає у тому, що сировину поміщають у піч, де за допомогою високої температури, яка досягається шляхом згоряння палива, розтоплюється і розливається у відповідні форми виливниці, після охолодження природнім шляхом і застигання, вироби виймаються з виливниць та, для зручності зберігання і перевезення, за допомогою металевої стрічки упаковуються в пачки. Сировина має безпосередній контакт з вогнем, частина її втрачається, відходячи у шлак - побічний продукт металургійного процесу, і з метою запобігання надмірної втрати сировини використовуються так звані флюси, які через нижчий, ніж в алюмінію, температурний поріг плавлення, розтоплюються раніше і обволікають сировину, значною мірою нейтралізуючи негативний вплив вогню, такими флюсами, зокрема є натрію хлорид (сіль), магнію хлорид, калію хлорид.

Уся сировина, послуги та витратні матеріали для організації виробництва закуповуються позивачем у справі на території України із різними кодами товарів і послуг, які є відмінними від коду готової продукції , що виготовляється позивачем, і для впровадження господарської діяльності позивачем у справі використовується орендовану нерухомість, власне, таке, що перебуває у господарському віданні позивача, та орендоване обладнання, та з метою здійснення господарської діяльності позивачем створено робочі місця на яких працевлаштовані 20 працівників / а.с. 72-101 том 1/.

Під час розгляду справи судом першої інстанції встановлено, та підтверджено судом апеляційної інстанції, що між позивачем (продавець) та ТОВ «Криворізький Завод Металургійного обладнання» (далі ТОВ «КЗМО», покупець) укладено договір № 04П від 03.06.2019р. про поставку алюмінію вторинного чушкового АВ 91 / а.с. 102-103 том 1/, та на виконання специфікації № 1 від 06.06.2019р., яка є невід`ємною частиною цього договору , позивачем була вироблена визначена умовами договору продукція, яка 16.07.2019р. була поставлена позивачем на адресу покупця.

При цьому колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що позивачем під час розгляду справи надано належні первинні документи на підтвердження реальності здійснення вищезазначеної господарської операції та її реальне виконання сторонами за договором / а.с. 21,102-183 том 1/.

Позивачем у справі за результатами фінансово-господарської діяльності за договором поставки № 04П від 03.06.2019р. було складено 15.07.2019р. податкову накладну (далі- ПН) № 29 від на суму 66702,00 грн., у т.ч. ПДВ - 11117,00 грн. / а.с. 18 том 1/, яку ним 31.07.2019р. було направлено до для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), але за результатами обробки її реєстрацію було зупинено, з посиланням на пункт 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), з таким мотивуванням: «Обсяг постачання товару/послуги 7601 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп.2.1 п.2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6. п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів», про що позивачем у справі було отримано відповідну квитанцію / а.с. 19 том 1/.

На підтвердження реальності здійснених операцій по вищезазначеній ПН, реєстрацію якої було зупинено, 22.08.2019р. позивачем були подані податковому орану за місцем реєстрації його як платника податків письмові пояснення № 1 від 22.08.2019р. / а.с. 20,22 том 1/, до яких додані копії первинних документів по господарському зобов`язанню за фактом виконання якого ним і було видано спірну ПН / а.с. 24-61 том 1/ та комісією регіонального рівня (ГУ ДФС), яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, вищевказана податкова накладна була зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить інформація, зазначена в електронному кабінеті платника податків / а.с. 62 том 1/.

Але Комісією центрального рівня (ДФС), яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, 02.09.2019р. було прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН № 1265759/41398184 / а.с. 63 том 1/ яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 29 від 15.07.2019р., підставою якого значилося формулювання: «Ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні», і саме це рішення відповідача, який у спірних відносинах виступає у якості суб`єкта владних повноважень, є предметом оскарження у цій адміністративній справі.

Порядок складення податкової накладної та порядок реєстрація її в Єдиному реєстрі податкових накладних визначено положеннями ст. 201 ПК України.

Відповідно до абз.1 п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 187.1 ст.187 цього ж Кодексу передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

При цьому в абз.1 п.201.7 ст.201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

За положеннями п.201.10 ст.201 цього ж Кодексу при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

За правилами п.201.16 ст.201 ПК України, в редакції станом на час виникнення спірних відносин, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018р. (далі - Порядок №117), податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Відповідно до змісту пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Положеннями п. 13 Порядку №117 передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010р. (далі Порядок №1246), та відповідно до п. 12 цього Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Під час розгляду справи встановлено, що реєстрація спірної ПН позивача не відбулась через ненадання ним, на думку відповідача, копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні, на підтвердження реальності здійснення господарської операції, що надало можливість податковому органу зробити висновок про відповідність податкових накладних критеріям ризиковості платника податку, визначених пп. 1.6 п. 1 листа ДФС від 21.03.2018р. №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку» (далі - Критерії №959), що ним зазначено у відповідній квитанції / а.с. 19 том 1/.

При цьому колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що ця квитанція містить лише загальне посилання , тоді як принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, так і пункт 13 Порядку №117 вимагають від контролюючого органу зазначення конкретного виду критерію, що не було зроблено відповідачем, як і не було надано ним інших документів, з яких можливо встановити обставини через які відповідач, як контролюючий орган, зробив висновок про відповідність податкової накладної критеріям ризиковості платника податку, і не доведено під час розгляду цієї справи судом правомірності зупинення реєстрації спірної ПН.

Положення пп. 1.6 п. 1 Критеріїв №959 містить у собі визначення різних обставин встановлення ризиковості платника податків: платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України;

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

При цьому передбачено, що органи ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Аналіз наведених норм дає можливість зробити висновок про те, що відповідач - контролюючий орган, був зобов`язаний у квитанції чітко вказати не тільки на конкретний вид критерію, який встановлений пп. 1.6 п. 1 Критеріїв №959, а і на відповідне рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників, але відповідачем під час розгляду цієї справи судом також не надано ані самого протоколу засідання Комісії, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, ані матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку.

При цьому сукупний аналіз положень пунктів 6 та 7 Порядку №117 дає можливість зробити висновок про те, що підставами для зупинення реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

і положення цих пунктів є чітко визначеним і не припускає неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Але під час розгляду справи встановлено, що реєстрація поданої позивачем ПН зупинена, як зазначено в квитанціях, через те, що «ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку», що свідчить про застосування відповідачем у справі критерії ризиковості платника податку до ПН, а не до платника податку - позивача, що у свою чергу дає можливість зробити висновок про зупинення контролюючим органом реєстрації спірної ПН з підстав, які не передбачені законодавством - Порядком №117.

Також необхідно зазначити, що положення п. 14, 15 Порядку №117 визначають перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та встановлюють право платник податку на подання до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування письмових пояснень та копії документів до поданих ним на реєстрацію ПН, які відповідно до положень п. 18-21 цього ж Порядку №117 розглядаються комісіями контролюючих органів, які складаються складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС), до повноважень яких віднесено прийняття певних рішень, у тому числі про: - реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; - відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; при цьому підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Судом під час розгляду цієї справи встановлено, що позивачем у справі позивачем направлено до контролюючого органу пояснення та копії документів по господарській операції за якою видано спірну ПН відповідно до положень Порядку №117.

Щодо форми та змісту прийнятого відповідачем у справі рішення № 1265759/41398184 від 02.09.2019р., яке є предметом оскарження у цій справі, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що вона не відповідає вимогам Порядку №117, зокрема додатку 2 до цього Порядку, який встановлює форму такого рішення і серед іншого передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто конкретно вказані, але спірне рішення відповідача містить лише загальне твердження про їх ненадання, без конкретизації (підкреслення) конкретного переліку документів, які, на думку Комісії, не надані / а.с. 63 том 1/, що фактично свідчить про те, що це рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткої підстави для прийняття, а тому є необґрунтованим.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такий реєстрації, ДПС України № 1265759/41398184 від 02.09.2019р. є необґрунтованим, безпідставним, тому суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок про те, що таке рішення суб`єкта владних повноважень підлягає скасуванню.

При цьому колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що аналогічна правова позиція щодо застосування вищенаведених норм матеріального права під час розв`язання подібних відносин була висловлена Верховним Судом у постановах від 16.04.2019р. у справі №826/10649/17, від 14.05.2019р. у справі №1940/1306/18, від 21.05.2019р. у справі №0940/1240/18.

Також колегія суддів враховуючи вищенаведений висновок суду про наявність підстав для скасування рішення відповідача № 1265759/41398184 від 02.09.2019р. про відмову в реєстрації поданої позивачем 31.07.2019р. для реєстрації в ЄРПН податкової накладної №29 від 15.07.2019р. з огляду на положення пп. 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 ПК України, вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано з метою здійснення повного захисту прав та інтересів позивача у справі, як платника податків, зобов`язав відповідача у справі здійснити реєстрацію в ЄРПН спірної ПН датою її фактичного подання платником податків, позивачем у справі, на реєстрацію 31.07.2019р.

З огляду на вищенаведене колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду справи зробив правильний висновок щодо обґрунтованості заявлених позивачем у справі позовних вимог та постановив у цій справі правильне рішення, яким задовольнив позовні вимоги у повному обсязі.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення даної адміністративної справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права, які регулюють саме ці правовідносини, та постановив правильне рішення про задоволення заявлених позивачем вимог, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються зібраними у справі доказами, і оскільки під час апеляційного розгляду справи не було встановлено будь-яких порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які б потягли за собою наявність підстав для скасування або зміни оскаржуваного судового рішення, вважає необхідним рішення суду першої інстанції від 03.02.2020р. у даній адміністративній справі залишити без змін, а апеляційну скаргу відповідача необхідно залишити без задоволення, оскільки доводи, які викладені у апеляційній скарзі, суперечать зібраним у справі доказам та фактичним обставинам справи, зводяться до переоцінки заявником апеляційної скарги доказів, які були досліджені судом першої інстанції під час розгляду даної адміністративної справи і незгоди з висновками суду з оцінки обставин у справі, а також помилкового тлумачення заявником апеляційної скарги норм матеріального та процесуального права, і міркування відповідача про неправильне застосування судом першої інстанції норм чинного матеріального та процесуального права не можна визнати спроможними і достатніми підставами для скасування оскаржуваного судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 310,315,316, 321,322 КАС України, суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020р. у справі №160/10575/19 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття , та може бути оскаржена у строки та в порядку встановлені ст. ст. 329,331 КАС України.

Повний текст виготовлено 19.06.2020р.

Головуючий - суддя А.О. Коршун

суддя В.Є. Чередниченко

суддя О.М. Панченко