Справа № 640/23894/19
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2020-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 червня 2020 року справа №640/23894/19

Окружний адміністративний суду міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., ознайомившись із заявою представника ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
доАпарату Верховної Ради України
простягнення грошової компенсації за невикористану відпустку
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Апарату Верховної Ради України (далі по тексту - відповідач), в якому просить стягнути з відповідача грошову компенсацію за невикористану відпустку в сумі 134 966,25 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/23894/19 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

01 червня 2020 року (відповідно до відмітки служби діловодства) до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог, у якій просить: 1) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати позивачу грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної відпустки за період роботи з 05 січня 2015 року по 29 серпня 2019 року; 2) стягнути з відповідача на користь позивача грошову компенсацію за невикористану відпустку в сумі 134 966,25 грн.; 3) зобов`язати відповідача виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому законом порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України "Про судовий збір" судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено, що в 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року становить 2 102,00 гривень.

Таким чином, судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою складає 804,80 грн.

Судом встановлено, що позивачем до заяви про збільшення позовних вимог не додано документа про сплату судового збору.

У свою чергу, позивач зазначає, що звільнений від сплати судового збору, посилаючись на пункт 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Так, пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку під час розгляду справи.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16.

Таким чином, позовна вимога про зобов`язання відповідача виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, є об`єктом справляння судового збору на загальних підставах.

З урахуванням викладеного Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до висновку, що заява позивача про збільшення позовних вимог є такою, що подана без додержання вимог, встановлених статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною першою статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно частини другої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Як встановлено вище, провадження в адміністративній справі №640/23894/19 відкрито 09 грудня 2019 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, тобто розгляд справи по суті розпочався 10 січня 2020 року, а строк подання заяви про збільшення позовних вимог закінчився 05 січня 2020 року.

У свою чергу, заяву про збільшення позовних вимог подано 01 червня 2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого статтею 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на те, що вказані недоліки позивач може усунути у семиденний строк з дня вручення даної ухвали шляхом подання до суду: 1) оригіналу документа про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 804,80 грн. (отримувач коштів - УК у Печерському районі міста Києва, код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38004897, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101) та пояснень щодо пропуску строку звернення із заявою про збільшення позовних вимог.

Керуючись статтями 160, 161, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Залишити заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 семиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків заяви про збільшення позовних вимог.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя В.А. Кузьменко