Справа № 160/2440/20
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2020 року Справа № 160/2440/20
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Готель «Жовтневий» до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Дніпровська міська рада про визнання дій протиправними,-
Приватне акціонерне товариство «Готель «Жовтневий» звернулось до суду з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Дніпровська міська рада, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить:
- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в особі територіального органу - відділу у м. Дніпро, в частині додання до змісту витягу від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради примітки про те, що нормативно грошова оцінка земельної ділянки сформована «станом на 2017 рік»;
- судові витрати, пов`язані з поданням цієї позовної заяви та розглядом справи покласти на відповідача з подальшим відшкодуванням їх на користь Приватного акціонерного товариства «Готель «Жовтневий».
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 березня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, залучено до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Дніпровську міську раду.
Також наведеною ухвалою було встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Зобов`язано відповідача надати до суду разом із відзивом на позов:
- документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
- інші докази та документи, які на думку відповідача мають значення для вирішення цієї справи.
Також, 23.03.2020 року на адресу суду від представника третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) представника Дніпропетровської міської ради.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 березня 2020 року у задоволенні клопотання представника третьої особи про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін було відмовлено.
13.04.2019 року на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, в якому зазначено, що станом на 13.04.2020 року до ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області не надходили матеріали позовної заяви з додатками, у зв`язку з чим відповідач бажає ознайомитись з матеріалами справи для підготування відзиву на позовну заяву.
12 травня 2020 року в зв`язку з ненаданням відповідачем доказів по справі, судом ухвалено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання у справі призначено на 01.06.2020 року об 10:30 год.
19 травня 2020 року шляхом електронного та 25 травня 2020 року шляхом поштового зв`язку від відповідача на адресу суду надійшли пояснення разом із доказами, зокрема відповідачем надано копію витягу від 05.04.2019 року №0104-1621-нго.
Представник позивача в судове засідання 01.06.2020р. не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надіслав на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до п.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За таких обставин та керуючись приписами ч.9 ст.205 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку письмового провадження та на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказах. На підставі приписів ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі, з огляду на наступне.
Цільове використання земельної ділянки згідно договору оренди землі: (УКЦВЗ) 1.11.6 (інша комерційна діяльність).
05.12.2008 р. між тими самими сторонами було укладено додатковий договір до договору оренди землі від 14.08.2004 року, згідно умов якого річна орендна плата за земельну ділянку встановлюється у грошовій формі, у розмірі мінімальної ставки орендної плати, встановленої Законом України «Про оренду землі».
За результатами перевірки було складено Акт від 29.10.2019 р. №7003/04-3605-04/32082765 (далі Акт перевірки), в якому зазначено про виявлені в ході перевірки порушення п.п. 16.1.4. п. 16.1. ст. 16, п. 286.1, п. 286.2 ст. 286, п. 289.1 ст. 289 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповненнями), внаслідок чого встановлено заниження орендної плати за земельні ділянки, розташовані на території Соборного управління, за період з 01.01.2017 року по 31.12.2018 року на суму 207 922, 33 грн., з них за 2017 рік на суму 144 463, 55 грн., за 2018 рік на суму - 63 458, 78 грн.
20.11.2019 р. на підстави висновків викладених в Акті перевірки, ГУ ДПС у Дніпропетровській області було складено податкове повідомлення-рішення №000699504, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на загальну суму 259 902, 99 грн., з яких: за основним зобов`язанням 207 922,33 грн., за штрафними санкціями 51 980,66 грн.
Як вбачається з наведеного Акту перевірки, контролюючим органом в ході проведення документальної позапланової виїзної перевірки та встановлення результатів цієї перевірки було застосовано витяг від 05.04.2019 року №0104-1621-нго із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яку орендує ПрАТ «Готель «Жовтневий». Розмір нормативної грошової оцінки земельний ділянки визначений у витязі станом на 2017 рік.
Наведений витяг було сформовано відділом у м.Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на замовлення Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради.
Позивач вважає, що дії відповідача в частині додання до змісту витягу від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки примітки, що грошова оцінка земельної ділянки визначена «станом на 2017 рік» є протиправними та не відповідають положенням та нормам Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489, у зв`язку з чим звернувся до суду з цією позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.
Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання надання Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг» від 11 серпня 2011 р. №835 з подальшими змінами, затверджено переліки адміністративних послуг, що надаються на платній та безоплатній основі Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами.
Вищевказаною постановою, окрім іншого, передбачено надання територіальними органами Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру адміністративної послуги: видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
Відповідно до пункту 21 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 р. №213 з подальшими змінами, дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.
Отже, надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є адміністративною послугою, надання якої регулюється Законом України «Про адміністративні послуги».
Відповідності до ч.2 ст.19 Закону України «Про адміністративні послуги» від 06.09.2012 року №5203-VI, дії або бездіяльність посадових осіб, уповноважених відповідно до закону надавати адміністративні послуги, адміністраторів можуть бути оскаржені до суду в порядку, встановленому законом.
З вищевикладених норм випливає, що дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в особі територіального органу - відділу у м. Дніпро, в частині додання до змісту витягу від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради примітки про те, що нормативно грошова оцінка земельної ділянки сформована "станом на 2017 рік", можуть бути оскаржені в суді.
Пунктом 288.1 ст.288 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755- VI (далі - ПК України) передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.
Відповідно до п. 286.1. ст. 286 ПК України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.
Підпунктом 14.1.42 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що дані державного земельного кадастру - сукупність відомостей і документів про місце розташування та правовий режим земельних ділянок, їх оцінку, класифікацію земель, кількісну та якісну характеристики, розподіл серед власників землі та землекористувачів, підготовлених відповідно до закону.
Відповідно до п.289.1 ст.289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.
Відповідно до ч. 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 року №1378- IV дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 02.02.2017 року на запит позивача було сформовано Витяг ГУ Держгеокадастру у м. Дніпропетровську №28/310117/03-07 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Дніпро, Жовтневий район, пл. Шевченка, 4А. Приписів щодо початку дії цієї грошової оцінки у витягу не було.
На момент формування вказаного витягу у відомостях Державного земельного кадастру був відсутній код КВЦПЗ, і тому, відповідно до вимог наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 р. № 489 "Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів", застосовувався коефіцієнт (Кф) із значенням 2,0.
Відповідно до п.3 Розділу ІІ Порядку №489 нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою 1.
Визначення нормативної грошової оцінки одного квадратного метра земельної ділянки населених пунктів:
В х Нп
Цн = -------- х Кф х Км, (1)
Нк
Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях);
В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях);
Нп - норма прибутку (6%);
Нк - норма капіталізації (3%);
Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки;
Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.
Індексація нормативної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється відповідно до статті 289 Податкового кодексу України.
Отже коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки, який впливає на визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка є базою оподаткування плати за землю, встановлюється залежно від коду виду цільового призначення земель.
При цьому у Примітках Додатку І до Порядку №489 (в редакцій чинній до 17.07.2018 року) було визначено, що у разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) застосовується із значенням 2,0.
Тобто, єдиною умовою за якої починаючи з 01.01.2017 р. повинен застосовуватися Кф інший, ніж із значенням 2,0, є наявність у відомостях Державного земельного кадастру коду Класифікації видів цільового призначення земель.
Отже, встановлені у цій справі обставини свідчать про те, що у 2017 році відомості Державного земельного кадастру не містили інформації про код Класифікації видів цільового призначення земель відносно земельної ділянки, яка перебуває в користуванні позивача. Наведені обставини ні відповідачем, ні третьою особою не заперечуються.
Такі відомості, були внесені до Державного земельного кадастру лише у 2018 році.
Отже застосування Кф із значенням 2,5, що відповідає коду цільового призначення земель 03.10, може мати місце з дати внесення відповідної інформації до Державного земельного кадастру щодо коду Класифікації видів цільового призначення земель відносно земельної ділянки, яка перебуває в користуванні позивача.
У спірному випадку відповідачем сформовано витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго, в якому зазначено про те, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки здійснена станом на 2017 рік, при цьому, грошова оцінка,на вказаний рік визначена із застосуванням Кф 2,5.
Такі дії призвели до необґрунтованого збільшення нормативної грошової оцінки землі станом на 01.01.2017 р., а у свою чергу нормативна грошова оцінка земельної ділянки є базою оподаткування плати за землю.
Отже дії відповідача щодо зазначення у витязі нормативної грошової оцінки земельної ділянки «станом на 2017 рік», безперечно стосуються законних інтересів позивача як суб`єкта плати за землю.
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи, суд вважає неправомірним визначення відповідачем у витязі від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго нормативної грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням Кф 2,5 «станом на 2017 рік».
Крім цього, суд погоджується з аргументами позивача про те, що згідно із Додатком №9 до Порядку №489, яким затверджено форму витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку, передбачено зазначення у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки лише дати формування витягу. Зазначення у витязі інших дат, в тому числі стосовно визначення нормативної грошової оцінки станом на будь-яку іншу дату, Додатком 9 до Порядку №489 не передбачено.
Оскільки форма Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель на час виниклих спірних правовідносин була чітко визначена Додатком 9 до Порядку №489 і Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, надаючи адміністративну послугу не будучи уповноваженим законодавцем обирати самостійно будь-які значення, що містить у своїй формі Витяг, відповідно, не мав право вносити до форми Витягів будь-які примітки, у тому числі і стосовно того, що грошова оцінка земельної ділянки, яка перебувають в оренді позивача по цій справі, визначена станом на 2017 рік.
Отже, встановивши період грошової оцінки «станом на 2017 рік» у витязі від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго, відповідач вчинив дії, які не передбачено Порядком №489.
До аналогічних висновків прийшов також Третій апеляційний адміністративний суд у постанові від 07.11.2019 року по справі №160/2366/19.
Таким чином, дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в особі територіального органу - відділу у м. Дніпро, в частині додання до змісту витягу від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради примітки про те, що нормативно грошова оцінка земельної ділянки сформована «станом на 2017 рік» є протиправними.
Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст. 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно з ч. 2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов`язку доказування правомірності своїх дій в частині додання до змісту витягу від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки примітки про те, що нормативно грошова оцінка земельної ділянки сформована «станом на 2017 рік».
За наведених обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 78, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в особі територіального органу - відділу у м. Дніпро, в частині додання до змісту витягу від 05.04.2019 р. №0104-1621-нго з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради примітки про те, що нормативно грошова оцінка земельної ділянки сформована «станом на 2017 рік».
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 24.06.2020 р.

Суддя О.М. Неклеса