Справа № 320/4847/19
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2020-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4847/19 Суддя (судді) першої інстанції: Леонтович А.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Київській області про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 26.07.2019 № 26.07.2019 № 1566 про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київській області;

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції Київській області від 02.08.2019 №363-о/с по особовому складу;

- поновити ОСОБА_1 на посаді молодшого інспектора сектору превенції Переяслав Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області;

- стягнути на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

На обґрунтування своїх вимог позивач посилався на протиправність виданого наказу від 02.08.2019 року №363 о/с, яким було звільнено ОСОБА_1 з Національної поліції України згідно з пунктом 6 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

Зокрема зазначив, що висновки службового розслідування, які слугували підставою для видачі спірного наказу є хибними та не відповідають дійсності.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі Головне управління Національної поліції у Київській області, посилаючись на порушення окружним адміністративним судом норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, просить скасувати згадане рішення та ухвалити постанову про відмову у задоволенні позову.

Зокрема, скаржник зазначає, що з аналізу матеріалів службового розслідування можна дійти висновку, що інформація за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участі позивача знайшла своє підтвердження, а тому своїми діями ОСОБА_1 дискредитував звання поліцейського.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом попередньої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Судом попередньої інстанції встановлено, що Наказом ГУНП в Київській області від 07.11.2015 № 1 о/с ОСОБА_1 прийнято на службу в Національну поліцію України та присвоєно спеціальне звання капрал поліції.

11.07.2019 Наказом «Про призначення службового розслідування» №1451 за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участі молодшого інспектора (водної поліції) сектору превенції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_1 призначено службове розслідування.

Висновком службового розслідування за фактом ДТП за участі молодшого інспектора (водної поліції) сектору превенції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_1 від 24.07.2019 встановлено, що інформація за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участі молодшого інспектора (водної поліції) сектору превенції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_1 знайшла своє підтвердження.

За порушення службової дисципліни, яке виявилося у порушенні статей 3, 8, 11, 18 та 64 Закону України «Про Національну поліцію», ст.1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, п.6 Розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, Правил дорожнього руху України та п. 1, 2 Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у неповідомленні про дорожньо-транспортну пригоду найближчий орган поліції, не з`ясуванні в учасників дорожньо-транспортної пригоди про необхідність надання медичної допомоги, керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, без посвідчення водія, без полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів та керуванні автомобілем на якому встановлені номерні знаки, які за ним не закріплені, проявленні нещирості під час надання пояснень, застосувати щодо молодшого інспектора (водної поліції) сектору превенції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції у Київській області від 26.07.2019 №1566 на підставі висновку службового розслідування застосовано до молодшого інспектора (водної поліції) сектору превенції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_1 , звільнено зі служби в поліції.

В результаті чого, наказом Головного управління Національної поліції в Київській області №363 о/с від 02.08.2019, відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) сержанта поліції ОСОБА_1 .

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено у Законі України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно ст. 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст.ст. 18, 19 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до п.п. 6, 10 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється:

- у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

- у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно статті 5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин 1-4статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Підстави за яких службове розслідування призначається визначені пунктом 2 Розділу 2 Порядку № 893.

Водночас пунктом 3 Розділу 2 Порядку №893 передбачено, що службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Виходячи з аналізу вказаних норм, підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

В свою чергу, види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Разом з тим, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Як вбачається з матеріалі вправи підставою для видачі наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 26.07.2019 № 26.07.2019 № 1566 про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київській області слугували результати службового розслідування.

Зі змісту даного службового розслідування слідує, що ОСОБА_1 визнано винним у порушенні вимог ст.1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, ст. ст. 3, 8, 11, 18 та 64 Закону України «Про Національну поліцію», п.6 Розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, Правил дорожнього руху України та п. 1, 2 наказу МВС «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських», що виразилося у неповідомленні про дорожньо-транспортну пригоду найближчий орган поліції, не з`ясуванні в учасників дорожньо-транспортної пригоди про необхідність надання медичної допомоги, керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, без посвідчення водія, без полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів та керуванні автомобілем на якому встановлені номерні знаки, які за ним не закріплені, проявленні нещирості під час надання пояснень.

Однак, під час розгляду справи встановлено, що рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 29.07.2019 у справі №373/1172/19, що набрало законної сили, у провадженні по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.126 КУпАП закрито за відсутності в його діях адміністративного правопорушення. Так, закриваючи провадження, судом встановлено, що позивач не перебував за кермом автомобіля марки «BMW» під час вчинення дорожньо-транспортної пригоди, а був його пасажиром.

Крім того, постановою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 23.07.2019 у справі №373/1109/19, що набрала законної сили, визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, іншого учасника дорожньо-транспортної пригоди, водія автомобіля марки «ГАЗ-53» - ОСОБА_3 .

Частиною четвертою статті 78 КАС України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Вказані обставини знайшли своє підтвердження під час розгляду справи окружним судом, в результаті наданих суду пояснень свідками ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

З вищенаведеного слідує, що вищевказаними судовими рішеннями встановлені обставини щодо відсутності факту правопорушення, з боку позивача та свідчать про хибні висновки службового розслідування.

При цьому, колегія суддів наголошує на тому, що судом в межах розгляду і вирішення даної адміністративної справи не надається оцінка обставинам вчинення позивачем правопорушення та не встановлюється наявність чи відсутність вини у його діях.

В силу статей 1, 2 Дисциплінарного статуту підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, а також Присяги.

За таких умов, необхідно звертати увагу на підставу звільнення і надавати оцінку саме наявності або відсутності дисциплінарного проступку в рамках проведеного службового розслідування, а також доказам на їх підтвердження.

Враховуючи, відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, колегія суддів доходить висновку про необґрунтованість підстав для застосування відповідачем до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Київській області залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова складена в повному обсязі 23 червня 2020 р./

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя В.П.Мельничук

суддя О.М.Оксененко