Справа № 826/11415/16
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2020-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Відповідно до частини 3 статті 34 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, не згодний із судовим рішенням за наслідками розгляду адміністративної справи, може письмово викласти свою окрему думку.
У липні 2016 року ТОВ «Інвест-Сервіс» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Національного банку України, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Фінансова ініціатива», Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, в якому просило: - визнати протиправною бездіяльність щодо неприйняття рішення стосовно поданих клопотань ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива» про продовження строку користування кредитами та невнесення змін до кредитних договорів: від 12.11.2014 № 248/11-14/кт; від 06.11.2014 № 247/11-14/кт; від 08.10.2014 № 221/10-14/кт; від 19.09.2014 № 213/09-14/кт; від 20.06.2014 № 171/06-14/кт; від 27.05.2014 № 154/06-14/кт; від 21.03.2014 № 18; від 06.05.2014 № 38; від 29.12.2009 № 61/09; від 14.08.2008 № 38/08-08/СТ; від 21.05.2008 № 16/05-08/СТ; від 23.10.2008 № 52; від 04.06.2014 № 12/09/6; від 13.05.2014 № 12/09/5; від 23.02.2009 № 12/09/3; від 20.02.2009 № 12/09/2; - визнати протиправною та скасувати постанову Правління Національного банку України від 23.06.2015 № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних.
Як встановили суди, ТОВ «Інвест-Сервіс» є власником 100% акцій ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива».
14.05.2013 між ПАТ «КБ «Фінансова Ініціатива» (замовник) та Головним управлінням Державної фельд`єгерської служби України (виконавець) укладено договір № 21-13/к, відповідно до якого виконавець організовує і забезпечує доставку цінних відправлень замовника на умовах, вказаних нижче. Конфіденційність і збереження доставки гарантується виконавцем.
Також у п. 3.3 зазначеного договору сторони погодили, що на відправлення, які передаються виконавцю, замовник виписує три примірники реєстру встановленої форми. Перший та другий примірники реєстру подаються разом з відправленнями виконавцю, а третій з підписом та печаткою виконавця залишається у замовника.
Між ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива» (Позичальник), з однієї сторони та Національним банком України (Кредитор), з іншої сторони було укладено ряд кредитних договорів та договорів застави державних облігацій України: кредитні договори від 27.05.2014 № 154/06-14/кт, від 20.06.2014 № 171/06-14/кт, від 19.09.2014 № 213/09-14/кт, від 08.10.2014 № 221/10-14/кт, від 06.11.2014 № 247/11-14/кт, від 12.11.2014 № 248/11-14/кт, договори застави від 08.10.2014 № 221/10-14/ДОУ, від 06.11.2014 № 247/11-14/ДОУ, від 12.11.2014 № 248/11- 14/ДОУ, від 19.09.2014 № 221/10- 14/ДОУ, від 20.06.2014 № 171/06-14/ДОУ, від 27.05.2014 №154/05-14/ДОУ.
21.11.2014, 16.12.2014, 22.12.2014 позивач звертався до НБУ з листами вих. № 358, вих. № 395, вих. № 404 з приводу внесення змін до вказаних кредитних договорів та щодо незастосування штрафних санкцій та інших заходів впливу за простроченою заборгованістю.
25.12.2014 Правлінням Національного банку України прийнято постанову № 858/БТ, відповідно до якої ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива» віднесено до категорії проблемних.
15.06.2015 НБУ прийнято розпорядження № 281-р «Про проведення позапланової інспекційної перевірки ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива», на підставі якого фахівцями НБУ та ГУ було проведено перевірку операційної каси ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива» станом на 16.06.2015, за результатами якої встановлено порушення банком п. 1.3 розділу IV та додатка 16 Інструкції про ведення касових операцій банками України, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 01.01.2011 № 174, у частині відсутності на касових документах підписів касира та отримувача коштів, а також порушення п. 4.2 глави 4, глави 8 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18.06.2003 № 254 (зі змінами), у частині неправомірності відображення в бухгалтерському обліку касових операцій на підставі документів, які оформлені з порушенням вимог Інструкції № 174.
У цей же день, 23.06.2015 Правлінням Національного банку України прийнято оскаржувану постанову № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних».
Підставою для прийняття вказаної постанови НБУ визначено те, що банк не привів свою діяльність у відповідність до вимог законодавства, у тому числі нормативно-правових актів Національного банку України, допустив грубе порушення законодавства у сфері готівкового обігу, що створює загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку, не виконав протягом 10-ти робочих днів поспіль 10 і більше відсотків своїх зобов`язань і що власники істотної участі нездатні вжити своєчасних заходів для запобігання настанню неплатоспроможності ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива».
Вважаючи протиправною та такою, що підлягає скасуванню постанову Правління Національного банку України від 23.06.2015 № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних», позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.
Окружний адміністративний суд міста Києва постановою від 05 жовтня 2016 року позов задовольнив повністю. Визнав протиправною бездіяльність Національного банку України щодо неприйняття рішення стосовно поданих клопотань Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» щодо продовження строку користування кредитами та не внесення змін до наступних кредитних договорів: від 12.11.2014 № 248/11-14/кт; від 06.11.2014 № 247/11-14/кт; від 08.10.2014 № 221/10-14/кт; від 19.09.2014 № 213/09-14/кт; від 20.06.2014 № 171/06-14/кт; від 27.05.2014 № 154/06-14/кт; від 21.03.2014 № 18; від 06.05.2014 № 38; від 29.12.2009 № 61/09; від 14.08.2008 № 38/08-08/СТ; від 21.05.2008 № 16/05-08/СТ; від 23.10.2008 № 52; від 04.06.2014 № 12/09/6; від 13.05.2014 № 12/09/5; від 23.02.2009 № 12/09/3; від 20.02.2009 № 12/09/2. Визнав протиправною та скасував постанову Правління Національного банку України від 23.06.2015 № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних».
Київський апеляційний адміністративний суд постановою від 20 грудня 2016 року скасував постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2016 року та прийняв нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвест-Сервіс» відмовив.
Вищий адміністративний суд України ухвалою від 13 квітня 2017 року скасував постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2016 року, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2016 року залишив в силі.
За результатами нового розгляду справи в цій частині позовних вимог рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 квітня 2019 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвест -Сервіс» задоволено повністю. Визнано протиправною та скасовано постанову Правління Національного банку України від 23 червня 2015 року № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних»
Верховний Суд 17 червня 2020 року ухвалив постанову, якою касаційні скарги Національного банку України та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - залишив без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 квітня 2019 року - без змін.
При цьому, Суд у рішенні, погодився із судами попередніх інстанцій про те, що всі пункти порушень, які слугували підставою для прийняття постанови Правління Національного банку України від 23 червня 2015 року № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних» є такими, що спростовані позивачем, через що постанова підлягає скасуванню.
Вважаю, що рішення Верховного Суду від 17 червня 2020 року, не є тим судовим рішенням, яке належало ухвалити за наслідками перегляду судових рішень у цій справі, тому висловлюю окрему думку.
Згідно з ч. 1 ст. 76 Закону № 2121-ІІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Національний банк України зобов`язаний прийняти рішення про віднесення банку до категорії неплатоспроможних у разі:
1) неприведення банком своєї діяльності у відповідність із вимогами законодавства, у тому числі нормативно-правових актів Національного банку України, після віднесення його до категорії проблемних, але не пізніше ніж через 180 днів з дня визнання його проблемним;
2) зменшення розміру регулятивного капіталу або нормативів капіталу банку до однієї третини від мінімального рівня, встановленого законом та/або нормативно-правовими актами Національного банку України;
3) невиконання банком протягом 10 робочих днів поспіль 10 і більше відсотків своїх зобов`язань перед вкладниками та іншими кредиторами;
4) одноразове грубе або систематичне порушення банком законодавства у сфері готівкового обігу, що створює загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку.
Пунктом 13.1 Положення № 346 визначено, що Національний банк приймає рішення про віднесення банку до категорії неплатоспроможних у разі наявності хоча б однієї з підстав, передбачених банківським законодавством.
Щодо другої підстави - одноразового грубого порушення банком законодавства у сфері готівкового обігу, що створює загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку, не погоджуюсь із висновками та мотивами, викладеними у постанові Верховного Суду від 17 червня 2020 року.
З матеріалів справи вбачається та судами попередніх інстанцій встановлено, що в обґрунтування зазначеної підстави для визнання банку неплатоспроможним відповідач посилається на результати його перевірки щодо відповідності фактичних залишків готівки національної валюти в касі банку даним бухгалтерського обліку станом на 16.06.2015.
За результатами перевірки встановлено та відображено у Акті порушення позивачем:
- п. 1.3 глави 1 розділу IV та додатка 16 до Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 1 червня 2011 року №174, у частині відсутності на касових документах підписів касира та отримувача коштів;
- п. 4.2 глави 4, глави 8 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254, у частині неправомірності відображення в бухгалтерському обліку касових операцій на підставі документів, які оформлені з порушенням вимог Інструкції №174.
Перевіркою також встановлено, що згідно з даними реєстрів аналітичного обліку за балансовим рахунком 1001 «Банкноти та монети в касі банку», наданих під час перевірки, в операційній касі станом на 16 червня 2015 року була готівка в сумі 194,3 млн. грн., що підтверджується даними статистичної звітності банку за формою № 1Д «Баланс банку» та даними оборотно - сальдової відомості (зведеної) за рахунками у валюті за 16 червня 2015 року. Водночас за результатами перевірки встановлено, що в грошовому сховищі ПАТТ КБ «Фінансова ініціатива» на 16 червня 2015 року сума готівки становила 6,97 млн. грн. За даними оборотно - сальдової відомості банку та касових журналів по видатках, станом на цю дату з початку операційного дня з каси банку було видано готівку в сумі 187,3 млн. грн. Усі касові документи (прибутково-видаткові касові ордери) на зазначену суму оформлені з порушенням Інструкції № 174, а саме: відсутні підписи касира та отримувача коштів.
Тобто, перевіряючими встановлено одноразове грубе порушення банком законодавства у сфері готівкового обігу, що створює загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку, яке полягає у порушеннях банком касової дисципліни, обліку видачі готівкових коштів з каси банку та відображення їх в бухгалтерському обліку.
Верховний Суд у постанові від 17.06.2020, надаючи оцінку постанові Правління Національного банку України від 23.06.2015 № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних, з точки зору обґрунтованості другої підстави- одноразового грубого порушення банком законодавства у сфері готівкового обігу, проаналізував взаємовідносини по здійсненню цінних відправлень, тобто готівки ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива» з використанням послуг Державної фельд`єгерської служби України.
В мотивувальній частині постанови Верховного Суду від 17.06.2020 зазначено: «Згідно з п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1105, надання платних послуг Державною фельд`єгерською службою здійснюється на підставі укладених із юридичними особами договорів.
Зокрема між Банком та ДФС було укладено відповідний договір, копія якого наявна в матеріалах справи, згідно п. 3.3. якого передбачалось що: «На відправлення, які передаються Виконавцю, Замовник виписує три примірники реєстру встановленої форми. Перший та другий примірники реєстру подаються разом з відправленнями Виконавцю, а третій з підписом та печаткою Виконавця залишається у Замовника».
Відповідно до вимог, визначених розділом «Підпис платника/отримувача» додатку 16 до Інструкції № 174 «...На прибутково-видатковому касовому ордері [для банків (філій, відділень)], прибутковому касовому ордері та видатковому касовому ордері (для системи Національного банку України) підписи платника/отримувача не ставляться, якщо вони оформлені на загальну суму виконаних касових операцій, а також є підпис платника/отримувача на первинному документі, на підставі якого оформлено касовий документ.
Отримання коштів відповідальними особами Державної фельд`єгерської служби України підтверджується листом Головного управління Державної фельд`єгерської служби України від 19 червня 2015 року № 07-724 (т.1 а.с.216), згідно з яким 16.06.2015 за реєстром № 1 співробітниками Головного управління Державної фельд`єгерської служби України прийнято 21 цінне відправлення на загальну оголошену вартість 170 139 383, 86 грн. за напрямками: м. Луцьк, Миколаїв, Житомир, Хмельницький, Чернівці, Запоріжжя, Черкаси, Івано-Франківськ, Вінниця, Херсон, Одеса, Рівне, Тернопіль, Полтава, Дніпропетровськ, Львів, Харків, Суми, Кіровоград, Ужгород.
При цьому, Державна фельд`єгерська служба України не є клієнтом банку в розумінні приписів Закону № 2121-ІІІ, згідно з якими клієнт банку - будь-яка фізична чи юридична особа, що користується послугами банку.
Участь Державної фельд`єгерської служби України у здійснені банком касової операції з видачі валютних цінностей з каси банку для забезпечення їх доставки за призначенням через таку службу регламентується, зокрема, зазначеним договором, укладеним між банком та службою, з аналізу змісту якого вбачається, що Державна фельд`єгерська служба України не є клієнтом ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива» у розумінні Закону № 2121-ІІІ. Натомість, саме ПАТ «КБ «Фінансова ініціатива» є клієнтом Державної фельд`єгерської служби України, оскільки користується послугами останньої для організації та забезпечення доставки цінних відправлень.»
Також Верховний Суду у постанові від 17.06.2020 виклав висновок: «З огляду на зазначене, відсутні достатні підстави, які б дозволяли стверджувати про допущення банком одноразового грубого порушення законодавства у сфері готівкового обігу, тим більше, яке б створювало загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку, а відтак зазначені доводи Національного банку України є безпідставними та ґрунтуються на суб`єктивній оцінці факту і припущеннях, що не може бути покладено ні в основу рішення суб`єкта владних повноважень, ні судового рішення.»
Вважаю, що надання оцінки правомірності висновків щодо порушення касової дисципліни Банку шляхом вивчення умов та порядку здійснення Державною фельд`єгерською службою України доставки готівкових коштів третім особам, не відноситься до предмету доказування у цій справі, а досліджені судами та покладені в основу рішень реєстри відправлень не є первинними документами касового обліку.
Так, п. 4.2 глави 4 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254 передбачено, що Підставою для відображення операцій за балансовими та/або позабалансовими рахунками бухгалтерського обліку є первинні документи.
Загальні вимоги до оформлення касових документів передбачені розділом IV Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 1 червня 2011 року №174, відповідно до п. 1.1 якого до касових документів, які оформляються згідно з касовими операціями, визначеними цією Інструкцією, належать: заява на переказ готівки (додаток 8), прибутково-видатковий касовий ордер (додаток 9), заява на видачу готівки (додаток 10), прибутковий касовий ордер (додаток 11), видатковий касовий ордер (додаток 12), грошовий чек (додаток 13), квитанція про прийняття на інкасо банкнот іноземних держав (додаток 22), квитанція про приймання до сплати на інкасо чеків в іноземній валюті, рахунки на сплату платежів, а також сліп, квитанція, чек банкомата, що формуються платіжними пристроями, та документи для відправлення переказу готівки та отримання його в готівковій формі, установлені відповідною платіжною системою.
Пунктом 1.3. розділом IV Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 1 червня 2011 року №174 передбачено, що касові документи мають містити такі обов`язкові реквізити: найменування банку, який здійснює касову операцію, дату здійснення операції, зазначення платника та отримувача, суму касової операції, призначення платежу, підписи платника або отримувача та працівників банку, уповноважених здійснювати касову операцію.
До обов`язкових реквізитів касових документів, які оформляються для зарахування суми готівки на відповідні рахунки (крім зазначених вище), також належать номер рахунку отримувача та найменування і код банку отримувача.
У грошових чеках, заявах на видачу готівки, на підставі яких видається клієнтам готівка, незалежно від суми, за винятком реалізації пам`ятних та інвестиційних монет, мають зазначатися дані паспорта особи-отримувача або документа, що його замінює, найменування документа, серія, номер і дата його видачі, найменування установи, що його видала.
У прибуткових, видаткових та прибутково-видаткових касових ордерах на приймання та видачу готівки працівникам банку (філії, відділення) зазначаються прізвище, ім`я, по батькові отримувача, найменування та номер документа (посвідчення/перепустки).
Крім обов`язкових, касові документи можуть містити й додаткові реквізити, потрібні для здійснення окремих касових операцій, визначених банком.
Реквізити в усіх касових документах заповнюються згідно з правилами, зазначеними в додатку 16 до цієї Інструкції.
Позивачем по справі не заперечувалось, що прибутково-видаткові касові ордери не містять підписів, тобто оформлені без дотримання вимог пункту 1.3. розділу IV Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 1 червня 2011 року №174.
Верховний Суд у постанові від 17.06.2020 зазначив, що прибутково-видаткові касові ордери, якими оформлена передача готівкових коштів Банку його філіям і не повинні були містити підпису отримувача, через те, що цінності передані для транспортування через Державну фельд`єгерську службу України, яка не є клієнтом банку в розумінні приписів Закону № 2121-ІІІ, згідно з якими клієнт банку - будь-яка фізична чи юридична особа, що користується послугами банку.
Проте, з такими висновками не погоджуюся, виходячи з наступного.
Порядок передавання готівки банками своїм філіям (відділенням), а також іншим банкам врегульований Главою 3 постановою Правління Національного Банку України від 1 червня 2011 року №174, пунктом 3.3., якого передбачено, що Банк (філія, відділення) видає готівку банку-отримувачу за прибутково-видатковим касовим ордером та довіреністю (через уповноважену особу) або за описом цінностей у національній валюті України, що перевозяться (далі - опис цінностей), прибутково-видатковим касовим ордером та дорученням на перевезення валютних цінностей (через інкасаторів).
Отже, будь-який рух готівкових коштів по касі Банку (видача чи приймання) підлягає в обов`язковому порядку оформленню прибутковими, видатковими та прибутково-видатковими касовими ордерами, які забезпечують облік готівки в касі з подальшим відображенням на їх підставі таких операцій в бухгалтерському обліку Банку.
У вказаній постанові слідчим зазначено, що прибутково-видаткові касові ордери, на підставі яких виконувались бухгалтерські записи по видаткових операціях підкріплення готівковою гривнею Банком власних структурних підрозділів (відділень) банку, оформлені з порушенням п. 1.3. Глави І Розділу IVта додатку 16 до Інструкції № 174, а саме: відсутні підписи касира та отримувача коштів. Крім того, в деяких прибутково- видаткових касових ордерах не співпадають номери відділень, які вказані в описах цінностей у національній валюті України, що перевозились.
Отже, постановою слідчого про закриття кримінального провадження навпаки встановлено порушення касової дисципліни банком, що підтверджує висновки про одноразове грубе порушення банком законодавства у сфері готівкового обігу, що створює загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку.
Висновки ж, які слугували підставою для закриття кримінального провадження, стосувались саме обставин, за яких слідчим встановлено відсутність складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України (шахрайство). Понад це, у висновку постанови слідчого констатовано, що має місце порушення бухгалтерської дисципліни.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 76 Закону № 2121-ІІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Національний банк України зобов`язаний прийняти рішення про віднесення банку до категорії неплатоспроможних у разі одноразового грубого або систематичного порушення банком законодавства у сфері готівкового обігу, що створює загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку.
Пунктом 13.1 Положення № 346 визначено, що Національний банк приймає рішення про віднесення банку до категорії неплатоспроможних у разі наявності хоча б однієї з підстав, передбачених банківським законодавством.
За таких підстав, приходжу до висновку, що висновок відповідача про наявність встановленого порушення законодавства у сфері готівкового обігу є правомірним та обґрунтованим, і наявність цього порушення було достатнім для прийняття постанови Правління Національного банку України від 23.06.2015 № 408 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» до категорії неплатоспроможних .
Суддя Л.В. Тацій