Справа № 360/2399/20
Суддя: Н.М. Басова
Дата ухвалення: 2020-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

25 червня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/2399/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Басова Н.М., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними дії, скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 , в якому позивач просив суд:

-визнати протиправними дії військових службових осіб військової частини НОМЕР_1 та військової частини НОМЕР_2 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і звільнення його з військової служби;

-скасувати, як незаконні, накази: командира військової частини НОМЕР_1 №491 від 28.04.2020 «Про результати службового розслідування»; командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020 (по особовому складу); командира військової частини НОМЕР_2 №154 від 26.05.2020 (по стройовій частині);

-поновити ОСОБА_1 на посаді старшого офіцера відділення сил підтримки військової частини НОМЕР_2 ;

-зобов`язати військову частину НОМЕР_2 виплатити ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з 26.05.2020 до дня поновлення в посаді.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд наголошує, що зміст позовних вимог - це певна форма захисту, права, свободи чи інтересу, яку просить позивач від суду. По суті, це повинно бути відображено в прохальній частині позовної заяви. Зокрема, обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Відповідно позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстави позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

При цьому оглядом позовної заяви судом встановлено, що позивач в прохальній частині просить суд серед іншого скасувати як незаконні накази командира військової частини НОМЕР_1 №491 від 28.04.2020 «Про результати службового розслідування»; командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020 (по особовому складу); командира військової частини НОМЕР_2 №154 від 26.05.2020 (по стройовій частині), однак вказані накази стосуються не лише позивача по справі, а й інших осіб.

Таким чином позивач має право на оскарження вказаних наказів лише стосовно себе, отже прохальна частина позову не відповідає вимогам частини п`ятої статті 160 КАС України.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що згідно частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України передбачено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Таким чином, військова служба відноситься до публічної служби, у зв`язку з чим позивач відповідно до положень частини п`ятої статті 122 КАС України має право на звернення до суду з позовом у місячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Оскільки позивачем оскаржуються окремо три накази відповідачів стосовно проходження ним військової служби, то при визначенні строку звернення до суду необхідно враховувати дати, коли саме позивач дізнався про існування вказаних наказів.

Оглядом матеріалів доданих до позову, судом встановлено, що про існування наказу командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020 позивачу стало відомо 19.05.2020, про що свідчить його особистий підпис на інформаційному повідомленні щодо призначення осіб офіцерського складу.

Саме з цього часу у позивача розпочинається перебіг строку на оскарження наказу командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020.

Останнім днем звернення до суду з приводу оскарження наказу командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020 є 19.06.2020.

З даним позовом до суду позивач звернувся лише 22.06.2020, таким чином судом встановлено, що позов в частині оскарженні наказу командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020 подано з пропуском строку встановленого частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Щодо оскарження наказу командира військової частини НОМЕР_1 №491 від 28.04.2020 «Про результати службового розслідування», то матеріали позову взагалі не містять даних з приводу ознайомлення позивачем з ним. У зв`язку з цим суд позбавлений можливості перевірити своєчасність звернення позивача до суду з даним позовом в частині оскарження наказу командира військової частини НОМЕР_1 №491 від 28.04.2020 «Про результати службового розслідування».

Щодо оскарження наказу командира військової частини НОМЕР_2 №154 від 26.05.2020 (по стройовій частині), то в цій частині позов подано своєчасно.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу адвоката Шурхно К.А., як особи, що подала позов в інтересах позивача, на те, що в тексті позову зазначено про ОСОБА_2 , якого виключено зі списків особового складу військової частини та всіх видів забезпечення на підставі наказу Т.в.о. командира військової частини НОМЕР_2 від 16.01.2019 №17. Датою фактичного звільнення позивача слід вважати 16.01.2019.

При цьому, позивачем по даному позову є ОСОБА_1 , а не ОСОБА_2 . Предметом оскарження є накази командира військової частини НОМЕР_1 №491 від 28.04.2020 «Про результати службового розслідування»; командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020 (по особовому складу); командира військової частини НОМЕР_2 №154 від 26.05.2020 (по стройовій частині).

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, оскільки позивач в частині оскарження наказу командира військової частини НОМЕР_1 №125 від 08.05.2020 (по особовому складу) звернувся з пропуском строку, а відносно оскаржуваного наказу командира військової частини НОМЕР_1 №491 від 28.04.2020 «Про результати службового розслідування» не зазначив дати ознайомлення з ним, що позбавляє суд можливості перевірити своєчасність звернення позивача до суду за захистом порушених прав, суд вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву з встановленням позивачу строку для усунення недоліків, зазначених в цій ухвалі, шляхом надання позовної заяви приведеної у відповідність вимогам частини п`ятої статті 160 КАС України разом з копіями для відповідачів, а також заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом з доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку, або надати суду належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження своєчасного первинного звернення до суду.

При цьому суд наголошує, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Також суд роз`яснює, що у відповідності до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 167, 169, 171, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними дії, скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання копії даної ухвали, але не більше, ніж десять днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), шляхом надання суду:

-позовної заяви, яка має узгоджуватись з вимогами статті 160 КАС України з визначенням предмету оскарження, підставами, змістом позову та позовними вимогами, разом з копіями позовної заяви відповідно до кількості учасників справи;

-заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом з доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду, або доказів на підтвердження своєчасного первинного звернення до суду.

У разі ненадання вищевказаних документів, позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяН.М. Басова