Справа № 540/426/19
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2020-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

23 червня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/426/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Василяки Д.К., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Управління Міністерства внутрішніх справ України в Херсонській області про поворот виконання рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління МВС України в Херсонській області про стягнення заробітної плати (грошового забезпечення),

встановив:

Заявник звернувся до суду з заявою про поворот виконання рішення П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2019 року, яким скасовано рішення Херсонського окружного адміністративного суду та прийнято нове, яким стягнуто з Управління МВС України в Херсонській області (ліквідаційна комісія) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 09.02.2017 року по 23.10.2019 року у розмірі 138478,14 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 09.04.220 року № 540/426/19 постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2019 року скасовано, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 06.05.2019 року залишено в силі.

У зв`язку із надмірною сплатою коштів на виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2019 року, заявник зазначає, що поверненню підлягає різниця між отриманою ОСОБА_1 сумою на підставі скасованого рішення і сумою, яка підлягала виплаті на підставі рішення, що залишене Верховним Судом в силі, тобто 103533,48 грн.

Ухвалою від 12.06.2020 заяву про поворот виконання рішення суду прийнято до розгляду.

19.06.2020 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшли заперечення на заяву про поворот виконання рішення суду. Розгляд справи просила проводити в порядку письмового провадження без її участі.

23.06.2020 року від представника заявника надійшла заява про розгляд заяви без участі представника.

Розглянувши матеріали справи та заяви про поворот виконання рішення суду, суд зазначає, статтею 381 КАС України передбачено, що поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Стаття 2 даного закону, визначає структуру заробітної плати. Виходячи із приписів зазначеної статті заробітна плата це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці. Додаткова заробітна плата це винагорода за працю понад установлених норм. До інших заохочувальних та компенсаційних виплат належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати. Грошове утримання вид оплати праці, який застосовується до деяких категорій державних службовців.

Відповідно до Інструкції зі статистики заробітної плати, яка була затверджена Державним Комітетом Статистики України наказом від 13 січня 2004 року № 5, Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати; фонду додаткової заробітної плати; інших заохочувальних та компенсаційних виплат. До фонду оплати праці не належить суми, нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні.

Таким чином, середній заробіток за час вимушеного прогулу не належить до фонду оплати праці.

Однак, відповідно до статті 239 КЗпП України, у разі скасування виконаних судових рішень про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання допускається лише тоді, коли скасоване рішення ґрунтувалося на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах. Середній заробіток за час вимушеного прогулу належить до інших виплат, що випливають з трудових правовідносин.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2019 року, яким скасовано рішення Херсонського окружного адміністративного суду та прийнято нове, стягнуто з Управління МВС України в Херсонській області (ліквідаційна комісія) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 09.02.2017 року по 23.10.2019 року у розмірі 138478,14 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 09.04.220 року № 540/426/19 постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2019 року скасовано, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 06.05.2019 року залишено в силі.

Окремо суд звертає увагу, що підстави скасування зазначеної постанови не ґрунтувались на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підробленими документами.

При цьому, заявником не додано до заяви про поворот виконання рішення належних доказів на підтвердження завідомо неправдивих відомостей або підроблених документів поданих позивачем.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.09.2018 року по справі № 1570/771/2012.

Так, суд зазначає, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права (частина перша статті 8 Основного Закону України). Верховенство права є одним із основних принципів адміністративного судочинство відповідно до статті 2 КАСУ.

За юридичною позицією Конституційного Суду України верховенство права - це панування права в суспільстві; верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо; всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права; у сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом, цілях законодавця і засобах, що обираються для їх досягнення (підпункт 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення від 2 листопада 2004 року № 15-рп/2004).

Згідно частини 7 статті 380 КАСУ, якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

При цьому суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, в рішенні від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» (заяви №23759/03 та №37943/06), де суд зазначив, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним.

Як також наголосив Європейський суд з прав людини в рішення від 26 червня 2014 року у справі «Суханов та Ільченко проти України» (заяви №68385/10 та №71378/10), перша і найбільш важлива вимога статті 1 Першого Протоколу полягає в тому, що будь-яке втручання органів влади у право мирно володіти своїм майном має бути законним і переслідувати законну мету «в інтересах суспільства». Будь-яке втручання має бути пропорційним переслідуваній меті. Іншими словами, має бути досягнуто «справедливого співвідношення» між інтересами суспільства і вимогами щодо захисту прав людини.

Тому, виходячи із змісту статті 381 КАС України, статті 239 КЗпП України, позиції Європейского суду з прав людини та принципу Верховенства права, суд дійшов висновку, що не має правових підстав для зобов`язання позивача повернути грошові кошті за скасованим судовим рішенням.

Керуючись ст. 239, 241, 248, 380, 381 КАС України, суд

ухвалив:

В задоволені заяви Управління Міністерства внутрішніх справ України в Херсонській області про поворот виконання рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління МВС України в Херсонській області про стягнення заробітної плати (грошового забезпечення) - відмовити в повному обсязі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", від 02.04.2020 року Розділ VІ Прикінцевих положень КАС України доповнено п. 3 відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя Д.К. Василяка