Справа № 520/12821/19
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питань залишення позовної заяви без розгляду

17 червня 2020 р. Справа № 520/12821/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Дробязги Т.В.,

представника позивача - Горлача А.С.,

представника відповідача - Виноградова В.О.,

представників третіх осіб - Балона І.Д., Іванової О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду заяву представників третіх осіб про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 520/12821/19 за позовом Фермерського господарства Строгого Олександра Федоровича до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Фермерське господарство ОСОБА_19 Олександра Федоровича звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати дії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області щодо прийняття Повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року без зауважень до звітного документу протиправними;

- зобов`язати податковий орган надати письмове повідомлення позивачу про відмову у прийнятті Повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року із зазначенням причин такої відмови, змінивши статус в інформаційній системі органів ДПС Повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року з "Історія подання Введено інспектором" на "Вважається неподаним".

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.12.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу у підготовче засідання.

Так, у підготовчому засіданні призначеного на 11.03.2020 року о 14:30 год., представниками третіх осіб заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч.4 ст. 123 КАС України.

В обґрунтування клопотання вказано, що 27.11.2019 року позивач звернувся з адміністративним позовом до суду в якому просив визнати дії ГУ ДПС у Харківській області щодо прийняття повідомлення про прийняття працівників на роботу від 18.09.2018 року без зауважень до звітного документу протиправними та зобов`язати податковий орган надати письмове повідомлення позивачу про відмову у прийнятті повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року із зазначенням причин такої відмови, змінивши статус в інформаційній системі органів ДПС повідомлення про прийняття на роботу від 18.09.2018 року з "Історії подання Введено інспектором" на "Вважається неподаним". Позивачем в додаткових поясненнях зазначено, що про порушення своїх прав дізнався лише 29.07.2019 року після ухвалення Зміївським районним судом Харківської області рішення по справі №621/184/19, але такі пояснення позивача є недостовірними так як останній дізнався про подання повідомлення про прийняття працівників на роботу від 18.09.2018 року зі свого особистого Електронного кабінету. Про зазначену обізнаність позивачем зазначено в позовній заяві, що 20.09.2018 року, останнім виявлено в особистому Електродному кабінеті повідомлення про прийняття на роботу працівників від 18.09.2018 із назвою "Історія подання. Введено інспектором". Також зазначив, що позивач в позовній заяві вказує про наявність електронного кабінету посилаючись на те, що з ОДПІ ДФС у Харківській області має укладений договір про визнання електронних документів №2023001 від 30.11.2017 року поданих господарством засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису відповідних осіб. Крім того, представниками третіх осіб вказано, що між позивачем та третіми особами по даній справі було оформлено трудові договори, з огляду на це позивачу було відомо про оскаржуване повідомлення ще з часу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000812 з вересня 2018 року та в судових засіданнях у слідчого судді Київського районного суду по справі №640/16893/18, №640/16884/18 та іншими справами за цим кримінальним провадженням. Вказано, що 06.08.2019 року використовуючи право подання заяви про зміну предмету та підстав позову позивачем надано вищевказані ухвали слідчих судді до Київського районного суду м. Харкова по справі №640/14445/19. Крім того, вказано, що в січні 2019 року представник позивача приймав участь в Зміївському районному суді по справі №621/184/19 де було додано до позовної заяви повідомлення про прийняття на роботу від 18.09.2019 року. Таким чином, на думку заявників позивачу достовірно було відомо про те, що 18.09.2018 року ФГ "Слобожанські Лани" було подано до Харківської ОДПІ ГУ ДПС у Харківській області повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року та інспектором було внесена ознака обробки документа із назвою "Історія подання. Введено інспектором" з вересня 2018 року. У зв`язку з чим вважають що позивачем надаються недостовірні відомості в контексті строку виявлення порушеного права, у зв`язку з чим просять суд залиши позовну заяву без розгляду.

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні призначеного на 11.03.2020 року о 14:30 год., заявлене представниками третіх осіб клопотання підтримав просив суд залишити позовну заяву без розгляду, посилаючись на той факт, що позивачем пропущено строк звернення до суду.

У зв`язку із заявленим клопотанням представників третіх осіб про залишення позовної заяви без розгляду підготовче засідання призначене 11.03.2020 року о 14:30 год., відкладено, з метою надання позивачу часу для надання письмових пояснень з підстав заявленого клопотання представниками третіх осіб.

Відповідно ч. 7 ст. 243 КАС України ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 29.04.2020 року за вх.№01-26/33627/2020 від представника позивача надійшли заперечення на заяву про залишення позову без розгляду.

В обґрунтування пояснень представником позивача зазначено, що 09.07.2019 року з моменту ухвалення рішення по справі №621/184/19 позивач дізнався про порушення його права, до цього часу позивач вважав письмове повідомлення про прийняття працівників на роботу від 18.09.2018 року неподаним, бо останньому був присвоєний статус "Історія подання", який фактично свідчить про наступне коригування даних, хоча таких і не здійснювалось, у зв`язку з тим, що позивачем не подавались ані первісні дані про 18 працюючих осіб, ані наступні коригування. Тож, відповідне повідомлення на той час не порушувало прав на думку позивача відповідно і не могло накладати обов`язків з трудових правовідносин з третіми особами. У зв`язку з вищевикладеним просив суд відмовити в задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Так, згідно пункту 1 постанови КМ України №211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 р. № 343) установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин.

З метою запобігання розповсюдження серед працівників суду та учасників судового процесу небезпечного вірусного захворювання, викликаного коронавірусною інфекцією COVID-19 наказом голови Харківського окружного адміністративного суду № 04-05/8 від 18 березня 2020 року внесено зміни в режим роботи суду. Наказ розміщено на офіційному сайті Харківського окружного адміністративного суду за посиланням https://adm.hr.court.gov.ua/sud2070/pres-centr/news/911994/.

Так, пунктом 4 наказу визначено, що учасники судового процесу можуть бути допущені до участі у судовому засіданні лише у виключному випадку на підставі розпорядження головуючого судді під час розгляду справ в порядку ст. ст. 273, 280 - 281, 283 КАС України.

Рішенням зборів судів Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2020 №6 внесені зміни в режим роботи Харківського окружного адміністративного суду, згідно яких наявна можливість провести розгляд справи в судовому засіданні.

Враховуючи, що дана справа не розглядається в порядку статей 273, 280 - 281, 283 КАС України, підготовче засідання було призначене 17.06.2020 року о 10:00 год..

У підготовчому судовому засіданні призначеного на 17.06.2020 року о 16:30 год., суд поставив на обговорення питання щодо клопотання представників третіх осіб з підстав залишення позовної заяви без розгляду стосовно пропуску позивачем строків звернення до суду з даним позовом та заперечення на заяву про залишення позовної заяви без розгляду представника позивача від 29.04.2020 року.

В підготовче засідання призначене 17.06.2020 року о 16:30 год., представник позивача прибув. Відносно заявленого клопотання представників третіх осіб щодо залишення позовної заяви без розгляду заперечував у повному обсязі.

В підготовче засідання призначене 17.06.2020 року о 16:30 год., представник відповідача прибув. Вищевказане клопотання з підстав залишення позовної заяви без розгляду підтримав.

Представники третіх осіб в підготовче судове засідання призначене 17.06.2020 року о 16:30 год., прибули, просили суд залишити позовну заяву без розгляду на підставі ч.4 ст. 123 КАС України.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача та представників третіх осіб, дослідивши матеріали справи, розглянувши клопотання представників третіх осіб та заперечення на заяву про залишення позовної заяви без розгляду представника позивача, зазначає наступне.

Відповідно до положень п. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із п. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, відповідно до частини 3 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Так, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року заяву представника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду від 16.12.2019 року - залишено без задоволення. Заяву представника Фермерського господарства Строгого Олександра Федоровича про відновлення пропущеного строку на подання позовної заяви від 10.01.2020 року - задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду у справі №520/12821/19 за позовом Фермерського господарства ОСОБА_19 Олександра Федоровича до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії. Поновлено Фермерському господарству ОСОБА_20 пропущений строк звернення до суду у справі № 520/12821/19.

При цьому, відповідно до ч.4 ст. 124 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.12.2019 по справі № 9901/325/19.

Так, зі змісту позову встановлено, що предметом даного позову є визнання дії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області щодо прийняття Повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року без зауважень до звітного документу протиправними та зобов`язання відповідача надати письмове повідомлення позивачу про відмову у прийнятті Повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року із зазначенням причин такої відмови, змінивши статус в інформаційній системі органів ДПС Повідомлення про прийняття працівника на роботу від 18.09.2018 року з "Історія подання Введено інспектором" на "Вважається неподаним".

Судовим розглядом встановлено, що позивач дізнався про існування спірного повідомлення, ще у вересні 2018 року, проте з означеним позовом звернувся 27.11.2019 року, тобто поза межами строку звернення до суду.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Надаючи оцінку доводам представника позивача, викладених у запереченнях на заяву про залишення позовної заяви без розгляду та вислуханих в ході судового засідання пояснення, суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами, проте представником позивача про такі обставини суду повідомлено не було.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Суд зазначає, що право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, що передбачено ст. 55 Конституції України. Це право є диспозитивним правом у адміністративному процесі.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Таким чином, позивач звернувся до суду з пропуском встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України строку звернення до суду, при цьому не навів обставин, які об`єктивно перешкоджали зверненню до суду та не залежали від волі позивача.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28 жовтня 1998 року). Реалізуючі пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Так, у справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Аналізуючи вищевказане, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Законодавче обмеження строку оскарження, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

З огляду на вище викладене, суд приходить до висновку, що вказані представником позивача підстави для поновлення строку на звернення до суду з даним позовом не можуть бути визнані судом поважними.

Таким чином, суд зазначає, що з огляду на визнання судом неповажними підстав для поновлення строку на звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права, а також з огляду на положення ч. 4 ст.123 КАС України, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду та як внаслідок задоволення клопотання представників третіх осіб.

В силу п. 1 ч. 2 ст. 183 КАС України передбачено постановлення за результатами підготовчого провадження ухвали про залишення позову без розгляду.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, клопотання представників третіх осіб про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 123, 180, 240, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представників третіх осіб від 11.03.2020 за вх.№01-26/19525/2020 про залишення позовної заяви без розгляду у справі №520/12821/19 за позовом Фермерського господарства Строгого Олександра Федоровича до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати неповажними причини пропуску Фермерського господарства ОСОБА_20 строку звернення до суду із позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовну заяву Фермерського господарства Строгого Олександра Федоровича до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду із врахуванням приписів Закону України № 540-IX від 30 березня 2020 року Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 22 червня 2020 року.

Суддя Ю. О. Супрун