Справа № 552/830/20
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2020-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 червня 2020 р.Справа № 552/830/20

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Бершов Г.Є., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Київського районного суду м. Полтави від 09.06.2020 по справі № 552/830/20

за позовом ОСОБА_1

до Дніпровської митниці Держмитслужби

про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 09.06.2020 задоволено позов ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Держмитслужби про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

На зазначене рішення суду Дніпровською митницею Держмитслужби подано апеляційну скаргу.

Подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог п.1 ч.5 ст.296 КАС України.

Слід зазначити, що заявником не надано квитанцію про сплату судового збору.

Пунктом 13 Прикінцевих та перехідних положень КАС України встановлено, що Закони України та інші нормативно-правові акти до приведення їх у відповідність із цим Кодексом діють у частині, що не суперечить цьому Кодексу.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 288 КУпАП постанову уповноваженого органу державної влади чи його посадової особи (як і постанову адміністративної комісії чи рішення виконавчого комітету сільської, селищної, міської ради (пункти 1, 2 цієї частини статті)) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Наведеним вище нормам ст. 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

З цих положень вбачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви.

За Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху».

З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом цього перегляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI.

Також Законом України від 19 вересня 2013 року № 590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору. Так статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Інших видів платежів (зокрема, у вигляді державного мита) у випадку звернення особи до суду Закон № 3674-VI не передбачає.

Тож особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон № 3674-VI винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.

Таким чином, враховуючи наведене апелянт не відноситься до категорії осіб звільнених від сплати судового збору.

Такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2020 року - 2102,00 грн.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, яка діє з 27.02.2020 р., оскільки апеляційну скаргу разом з додатками було надано до суду першої інстанції 18.06.2020 р.) за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення суду у розмірі 630,60 грн.

Зазначені недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору на реквізити: Отримувач УДКСУ в Основ`янському районі м. Харкова, код отримувача (ЄДРПОУ) 37999628, банк: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, номер рахунку UA1020011, код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), наявність відомчої ознаки - "81" Апеляційні адміністративні суди.

Частиною 2 статті 298 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Проте, суд зазначає, що 30.03.2020 Верховною Радою України прийнято Закон України № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», змінено документи 1645-ІІІ, 2121-ІІІ, 2145-VIII, 2269-VIII, 2464-VI, 2747-IV, 2755-VI, 2801-XII, 2947-III, 322-08, 435-IV, 436-IV, 4495-VI, 4651-VI, 481/95-ВР, 533-IX, 5403-VI, 80731-X, та 02.04.2020 опубліковано в газеті Голос України № 62.

Так, відповідно до пп. 2 п. 9 ч. 1 зазначеного Закону, Кодекс адміністративного судочинства України (Відомості Верховної ради України, 2017 р., № 48, ст.436) розділ VI «Прикінцеві положення» доповнено пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Приписами ст. 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

За наведеного, враховуючи, що станом на час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, в силу постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02 квітня 2020 р. № 255) "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Cov-2" на всій території України установлено карантин, то недоліки апеляційної скарги мають бути усунуті протягом 10 днів з моменту офіційного закінчення строку дії загальнодержавного карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, пп. 2 п. 9 ч. 1 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», суддя,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Київського районного суду м. Полтави від 09.06.2020 по справі № 552/830/20 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Держмитслужби про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати Дніпровській митниці Держмитслужби строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня офіційного закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде повернута протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Є. Бершов