Справа № 580/576/20
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/576/20 Суддя (судді) першої інстанції: В.В. Гаращенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства «ВодГео» на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до Комунального підприємства «ВодГео» про стягнення податкового боргу,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до КП «ВодГео», в якому просив стягнути з відповідача з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника, з рахунків платника податків в системі електронного адміністрування ПДВ та за рахунок готівки кошти на користь бюджету через ГУ ДПС у Черкаській області податковий борг в сумі 4883699,16 грн.

Відповідач подав до Черкаського окружного адміністративного суду зустрічний позов до ГУ ДПС у Черкаській області, в якому просив визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Черкаській області та зобов`язати його зарахувати в рахунок погашення боргу з ПДВ грошові суми, сплачені КП «ВодГео» згідно з платіжним дорученням №5 від 10.12.2015 на суму 208986,00 грн та платіжним дорученням №6 від 28.12.2015 на суму 182611,00 грн і відобразити сплату зазначеної суми в ЄРПН, визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Черкаській області № від 26.04.2019 на суму 189281,96 грн, №034845004 від 06.09.2019 на суму 46315,90 грн, № від 05.12.2019 на суму 40285,94 грн, № від 26.04.2019 на суму 26000,35 грн.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року зустрічний позов повернуто КП «ВодГео» без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, КП «ВодГео» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для розгляду по суті до суду першої інстанції. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що в рамках даної справи відповідач має зустрічні вимоги до позивача, які поглинають вимоги первісного позову, оскільки позивачем було порушено передбачені ПК України принципи «фіскальної достатності» та «соціальної справедливості» і поклав на відповідача не передбачене законом надмірне податкове навантаження, при цьому відповідач, подаючи зустрічний позов, діяв правомірно, а вимоги зустрічного позову сформульовані таким чином, що поглинають вимоги за первісним позовом, як в частині грошової суми, заявленої до стягнення, так і в частині визнання бездіяльності протиправною, оскільки саме вона породила ті обставини, що спричинили порушення податкового законодавства з боку відповідача.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не подавав. Будь-які його письмові пояснення з приводу зустрічного позову в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що позивачем в апеляційному порядку оскаржується ухвала про повернення зустрічного позову без розгляду та відсутність клопотань про розгляд справи за участю сторін, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про повернення зустрічного позову без розгляду дійшов висновку, що первісний позов та зустрічний не є взаємопов`язаними, виникають з різних правовідносин, тим самим наведене не забезпечить ефективний захист, а спільний їх розгляд є не доцільним і призведе до порушення процедури об`єднання позовних вимог.

За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку колегія суддів доходить наступних висновків.

Статтею 177 КАС України передбачено, що відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Отже, отримавши зустрічну позову заяву суд перевіряє її на відповідність вимогам статей 160, 161, 172 КАС України та при порушенні вимог вказаних процесуальних норм застосовує положення ст.169 КАС України.

Частинами 1, 2 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, встановивши не дотримання відповідачем вимог процесуального закону при поданні зустрічного позову суд попередньо має постановити ухвалу про залишення зустрічної позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, зокрема щодо визначення змісту позовних вимог (п.4 ч.5 ст.160 КАС України), і лише у випадку не усунення недоліків зустрічного позову у встановлений судом строк такий зустрічний позов може бути повернутий заявнику.

В той же час, вимоги позовної заяви ГУ ДПС у Черкаській області обґрунтовані наявністю у позивача податкового боргу, зокрема з ПДВ, а також заборгованості, яка виникла на підставі податкових повідомлень-рішень рішення ГУ ДПС у Черкаській області № від 26.04.2019, №034845004 від 06.09.2019, № від 05.12.2019, № від 26.04.2019.

Наведене свідчить, що вимоги зустрічної позовної заяви про зобов`язання ГУ ДПС у Черкаській області зарахувати в рахунок погашення боргу з ПДВ грошові суми, сплачені КП «ВодГео» згідно з платіжним дорученням №5 від 10.12.2015 на суму 208986,00 грн та платіжним дорученням №6 від 28.12.2015 на суму 182611,00 грн і відобразити сплату зазначеної суми в ЄРПН та про скасування податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Черкаській області № від 26.04.2019 на суму 189281,96 грн, №034845004 від 06.09.2019 на суму 46315,90 грн, № від 05.12.2019 на суму 40285,94 грн, № від 26.04.2019 на суму 26000,35 грн. прямо пов`язані з вимогами первісного позову, заявленим ГУ ДПС у Черкаській області до КП «ВодГео» щодо стягнення податкового боргу і спільний розгляд зазначених вимог є доцільним.

При цьому, вимоги щодо встановлення судом протиправної бездіяльності контролюючого органу та прийнятих ним податкових повідомлень-рішень є обов`язковою передумовою для зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити відповідні дії та скасування вказаних податкових повідомлень-рішень, оскільки такі вимоги є похідними.

Відповідно до ч.1-5 ст.172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Враховуючи, що вимоги зустрічної позовної заяви стосуються сторін у справі, пов`язані між собою, заявлені до початку розгляду справи по суті та підлягають розгляду в порядку одного судочинства за відсутності їх виключної підсудності різним судам, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо порушення правил об`єднання позовних вимог, а тому безпідставно повернув зустрічний позов керуючись п.6 ч.4 ст.169 КАС України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Право на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Таким чином, колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, в частині дотримання відповідачем положень ст.160, 161, 172, 178 КАС України при поданні зустрічної позовної заяви, що свідчить про передчасність висновку стосовно наявності підстав для її повернення без розгляду.

На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що помилковість висновків суду першої інстанції та порушення норм процесуального права призвело до неправильного вирішення питання, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про повернення зустрічного позову без розгляду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 315, 320, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «ВодГео» - задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року про повернення зустрічного позову без розгляду скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Текст постанови складено 22 червня 2020 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма