Справа № 766/19438/19
Суддя: Ус О. В.
Дата ухвалення: 2020-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 червня 2020 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Неменко Ю.М., з участю представника позивача адвоката Виштал Д.А., представника відповідача Бабільова І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чорноморської митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В :

27.09.2019 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив визнати протиправною та скасувати постанову від 19 вересня 2019 року у справі про порушення митних правил №0086/50800/19, якою ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні правопорушення за ст. 485 Митного кодексу України і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 47088,48 грн.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 01 жовтня 2019 р. відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд на 03.12.2019 року.

19.11.2019 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

16.06.2020 року позивачем подано пояснення на відзив на позовну заяву.

Усною ухвалою з занесенням до протоколу судового засідання замінено на підставі ст. 52 КАС України відповідача Митницю ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополь правонаступником на Чорноморську митницею Держмитслужби.

В судовому засіданні встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України та усунути її недоліки в судовому засіданні не має можливості з наступних підстав.

Згідно з ч. 8 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зважаючи на правову позицію висловлену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 № 543/775/17, за Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху».

З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом цього перегляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI.

Прийняття Закону № 3674-VI не обмежує можливість дії чи прийняття у майбутньому законодавчих актів, які визначають пільги щодо сплати судового збору, отже, питання справляння судового збору, крім Закону № 3674-VІ, може регулюватися іншим законодавством (наприклад, частиною другою статті 239-1 КАС України в редакції Закону України від 12 лютого 2015 року №192-VIІI «Про забезпечення права на справедливий суд», згідно з якою за подання і розгляд заяви з підстави неоднакового застосування судом касаційної інстанції одних і тих самих норм процесуального права - при оскарженні судового рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі або яке прийнято з порушенням правил підсудності справ або встановленої законом юрисдикції адміністративних судів, судовий збір не сплачується, тоді як у Законі № 3674-VI такої підстави для звільнення від сплати судового збору немає).

Визначальним у такому випадку є наявність норми, припису про те, що у разі звернення до суду особа не обтяжується обов`язком сплачувати платіж, який належить сплачувати на загальних підставах при поданні до суду заяви чи скарги.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону або направити до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 384,20 грн.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку 5 днів з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків позовної заяви.

У випадку усунення позивачем недоліків, що були встановлені судом в судовому засіданні та викладені у цій ухвалі, у строк 5 днів з дня вручення ухвали, суд продовжує розгляд справи на підставі ч.14 ст. 171 КАС України. Якщо позивач не усуне недоліки у встановлений судом строк, позовна заява на підставі ч. 15 ст. 171 КАС України буде залишена без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 171 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Чорноморської митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про порушення митних правил - залишити без руху, надавши позивачу 5-денний строк з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачеві, що в разі усунення недоліків у вказаний судом строк позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до суду та розгляд справи продовжується. У разі неусунення недоліків у встановлений строк заява залишається без розгляду.

Копію ухвали суду надіслати позивачеві для виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня підписання лише в частині визначення розміру судових витрат шляхом подання апеляційної скарги відповідно до П`ятого апеляційного адміністративного суду безпосередньо або через Херсонський міський суд Херсонської області, в іншій частині набирає законної сили з моменту підписання у день її складення.

СуддяО. В. Ус