Справа № 826/6130/17
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2020-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

16 червня 2020 року

Київ

справа №826/6130/17

адміністративне провадження №К/9901/11630/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж. М.,

суддів Мартинюк Н. М., Шишова О. О.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів м. Києва «Київавтошляхміст» до Антимонопольного комітету України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю «Сіопласт», товариство з обмеженню відповідальністю «Адвент Інвест», про визнання протиправним та скасування рішення, провадження в якій відкрито

за касаційною скаргою Антимонопольного комітету України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.10.2018 (колегія суддів у складі: Огурцова О. П., Арсірія Р. О., Кузьменка В. А.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2019 (колегія суддів у складі: Карпушової О. В., Губської Л. В., Степанюка А. Г.),

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

У травні 2017 року Комунальне підприємство по ремонту і утриманню мостів і шляхів м. Києва «Київавтошляхміст» звернулося до суду з адміністративним позовом до Антимонопольного комітету України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю «Сіопласт», товариство з обмеженню відповідальністю «Адвент Інвест», про визнання протиправним та скасування рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 07.04.2017 № 1902-р/пк-пз.

Позовні вимоги мотивовано тим, що наданий товариством з обмеженню відповідальністю «Адвент Інвест» у складі тендерної пропозиції Інформаційний лист про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачених статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідає умовам тендерної документації, оскільки у ньому наведена інформація про відсутність підстав для відмови учаснику у процедурі закупівлі по всім абзацам визначним у частинах першій та другій статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 04.10.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2019, адміністративний позов задоволено повністю.

Судові рішення мотивовано тим, що факт того, що в документі від 23.02.2017 № 85 «Інформаційний лист про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачених статтею 17 Закону України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» не перелічуються за номерами пункти частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» не вважається обставиною, яка може свідчити про невідповідність вказаного документу тендерній документації, оскільки вимоги щодо зазначення нумерації кожного з пунктів тендерна документація не містить.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

Не погоджуючись з рішеннями судів попередніх інстанцій, відповідач подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просив їх скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю. Доводи касаційної скарги аналогічні викладеним у апеляційній скарзі.

Позиція інших учасників справи

Позивач у відзиві на касаційну скаргу просить залишити її без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

Треті особи заяв про приєднання до касаційної скарги або відзивів на неї не надали.

Рух касаційної скарги

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду Бучик А. Ю. (суддя-доповідач), Гімона М. М., Мороз Л. Л. від 14.05.2019 відкрито касаційне провадження за скаргою Антимонопольного комітету України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києві від 04.10.2018 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2019.

Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 14.01.2020 № 55/0/78-20 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 826/6130/17 у зв`язку з внесенням змін до Спеціалізації суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду (Рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 27.12.2019 № 33), що унеможливлює участь судді-доповідача Бучик А. Ю. у розгляді справ, категорії яких віднесені до спеціалізації іншої судової палати у зв`язку зі змінами.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2020 визначено склад колегії суддів, а саме: головуючий суддя (суддя-доповідач) Мельник-Томенко Ж. М., судді Мартинюк Н. М., Шишов О. О. для розгляду судової справи № 826/6130/17.

Ухвалою Верховного Суду від 15.06.2020 справу призначено до касаційного розгляду в попередньому судовому засіданні.

Встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи

Комунальним підприємством по ремонту і утриманню мостів і шляхів м. Києва «Київавтошляхміст» оголошено про проведення закупівлі - «Фарби за кодом ДК 021:2015 - 44810000-1 (фарби та емалі)», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2017-02-08-001853-с.

На участь в зазначеній процедурі закупівлі свої тендерні пропозиції подали товариство з обмеженою відповідальністю «Сіопласт», товариство з обмеженню відповідальністю «Адвент Інвест», товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дом «Промбизнес».

Відповідно до протоколів засідання тендерного комітету від 06.03.2017 № 171, від 10.03.2017 № 178 відхилені пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дом «Промбизнес» та товариства з обмеженою відповідальністю «Сіопласт», як такі, що не відповідають умовам тендерної документації на підставі пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Протоколом засідання тендерного комітету від 15.03.2017 № 189 переможцем процедури закупівлі визначено товариство з обмеженню відповідальністю «Адвент Інвест».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Сіопласт» подало до Антимонопольного комітету України скаргу від 20.03.2017 вих. № 100, зареєстровану за № UA-2017-02-08-001853-с.а4.

Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель за результатами розгляду скарги від 20.03.2017 № UA-2017-02-08-001853-с.а4 прийнято рішення від 07.04.2017 №1902-р/пк-пз, яким зобов`язано Комунальне підприємство по ремонту і утриманню мостів і шляхів м. Києва «Київавтошляхміст» відмінити процедуру закупівлі - «Фарби за кодом ДК 121:2015 - 44810000-1 (фарби та емалі)», оголошення про проведення якої оприлюднене на порталі Уповноваженого органу за № UA-2017-02-08-001853-с.

Позивач не погоджуючись з рішенням від 07.04.2017 №1902-р/пк-пз звернувся з відповідним позовом до суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Релевантні джерела права й акти їх застосування

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України від 26.11.1993 № 3659-XII «Про Антимонопольний комітет України» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель.

Статтею 3 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» передбачено, що основним завданням Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині: 1) здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; 2) контролю за концентрацією, узгодженими діями суб`єктів господарювання та дотриманням вимог законодавства про захист економічної конкуренції під час регулювання цін (тарифів) на товари, що виробляються (реалізуються) суб`єктами природних монополій; 3) сприяння розвитку добросовісної конкуренції; 4) методичного забезпечення застосування законодавства про захист економічної конкуренції; 5) здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері державних закупівель; 6) проведення моніторингу державної допомоги суб`єктам господарювання та здійснення контролю за допустимістю такої допомоги для конкуренції.

Приписами статті 7 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» передбачено повноваження Антимонопольного комітету України, зокрема, визначено право перевіряти суб`єкти господарювання, об`єднання, органи влади, органи місцевого самоврядування, органи адміністративно-господарського управління та контролю щодо дотримання ними вимог законодавства про захист економічної конкуренції та під час проведення розслідувань за заявами і справами про порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Згідно з частинами першою та шостою статті 12-1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» Постійно діючі адміністративні колегії Антимонопольного комітету України утворюються Антимонопольним комітетом України з числа державних уповноважених Антимонопольного комітету України у складі трьох осіб. Постійно діючу адміністративну колегію очолює перший заступник або заступник Голови Антимонопольного комітету України. Рішення адміністративної колегії Антимонопольного комітету України приймається від імені Антимонопольного комітету України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі», метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з частиною третьою статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Частиною першою статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до частини дев`ятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Згідно з частиною десятою статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях. Орган оскарження має право залучати для отримання консультацій та експертних висновків представників державних органів (за погодженням з керівниками державних органів), експертів і спеціалістів, які не можуть бути пов`язаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного та неупередженого розгляду скарги. Суб`єкт оскарження та замовник можуть надавати висновки експертів і спеціалістів, які володіють спеціальними знаннями. Висновки таких представників державних органів, експертів та спеціалістів оприлюднюються в електронній системі закупівель та долучаються до матеріалів справи про розгляд скарги.

Частиною одинадцятою статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні; підстави та обґрунтування прийняття рішення; у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника. Рішення органу оскарження містить таку інформацію: найменування органу оскарження; короткий зміст скарги; мотивувальну частину рішення; резолютивну частину рішення; строк оскарження рішення. Протягом одного робочого дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження в електронній системі закупівель надає інформацію про резолютивну частину рішення та протягом трьох робочих днів з дня його прийняття розміщує рішення в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарги відразу після розміщення в електронній системі автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу і надсилається суб`єкту оскарження та замовнику.

08.02.2020 набрав чинності Закон України від 15.01.2020 № 460-XI «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» (далі - Закон № 460-XI), яким до окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України унесені зміни.

Водночас пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 460-XI передбачено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

З метою визначення меж розгляду справи Верховним Судом підлягають застосуванню правила статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких під час розгляду справи в касаційному порядку суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. При цьому, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи

Перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.

Переглянувши рішення судів попередніх інстанцій в межах доводів та вимог касаційної скарги на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального і процесуального права, Верховний Суд зазначає таке.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що Антимонопольний комітет України є органом оскарження та наділений повноваженнями з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та наділений повноваженнями відмінити процедуру закупівлі у випадку встановлення порушень процедури закупівлі, які неможливо усунути.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що спірні правовідносини виникли у зв`язку з оскарженням позивачем рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель від 07.04.2017 №1902-р/пк-пз.

При цьому встановлено, що вказане рішення прийняте останнім за результатами розгляду скарги товариства з обмеженою відповідальністю «Сіопласт», пропозиція якого була відхилена замовником на підставі пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до змісту спірного рішення, зокрема в пункті 2.2 мотивувальної частини рішення, відповідачем зазначено висновок, що у складі тендерної пропозиції товариства з обмеженню відповідальністю «Адвент Інвест» міститься довідка від 23.02.2017 № 85, відповідно до якої товариство повідомляє, що підстави для відмови в участі у Процедурі закупівлі, визначені у частинах першій та другій статті 17 Закону відсутні. Зазначена довідка не містить посилання на відповідні абзаци статті 17 Закону, що не відповідає умовам Документації в цій частині.

Проте, як встановлено судами попередніх інстанцій, відповідно до пункту 1 розділу 3 тендерної документації процедури закупівлі - відкриті торги «Фарби за кодом ДК 021:2015 - 44810000-1 (фарби та емалі)», затвердженої рішенням тендерного комітету 08.02.2017 № 123, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, та завантаження файлів (документи в графічному вигляді (формат pdf, формат jpg тощо) - скановані або оцифровані розбірливі зображення затверджених документів у файлах графічного формату), зокрема, з інформацією щодо відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 17 Закону і в тендерній документації (Додаток 2).

Пунктом 5 розділу 3 вказаної тендерної документації встановлено, що перелік документів для підтвердження відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 17 Закону наведено в Додатку 2 до цієї тендерної документації.

Відповідно до Додатку 2 тендерної документації процедури закупівлі - відкриті торги «Фарби за кодом ДК 021:2015 - 44810000-1 (фарби та емалі)», затвердженої рішенням тендерного комітету 08.02.2017 № 123, документами, що підтверджують відповідність учасника вимогам, визначеним у статті 17 Закону надаються учасником в довільній формі. Інформація щодо відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 17 Закону і в тендерній документації, має підтверджуватись наступними документами, зокрема, довідкою/інформацією в довільній формі, завіреною печаткою учасника, про те, що замовник не має підстав для відмови учаснику в участі у процедурі закупівлі відповідно до статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» із посиланням на конкретні абзаци вказаної статті.

Отже, відповідно до вимог тендерної документації, у складі тендерної пропозиції має бути надана довідка/інформація в довільній формі, завірена печаткою учасника, про те, що замовник не має підстав для відмови учаснику в участі у процедурі закупівлі відповідно до статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» із посиланням на конкретні абзаци вказаної статті.

Як встановлено судами попередніх інстанцій, відповідно до документа від 23.02.2017 № 85 «Інформаційний лист про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачених статтею 17 Закону України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі», товариство з обмеженню відповідальністю «Адвент Інвест» в ньому зазначає про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі визначених у частинах першій та другій статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та в подальшому надає підтвердження в розгорнутій формі щодо кожного з пунктів частини першої статті 17 та частини другої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що факт того, що в документі від 23.02.2017 № 85 «Інформаційний лист про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачених статтею 17 Закону України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» не перелічуються за номерами пункти частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» не вважається обставиною, яка може свідчити про невідповідність вказаного документу тендерній документації, оскільки вимоги щодо зазначення нумерації кожного з пунктів тендерна документація не містить.

Таким чином, колегія судів касаційної інстанції погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність правових підстав для задоволення позову.

Також Верховний Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема, у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; п. 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; п. 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; п. 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).

Враховуючи наведене, Верховний Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових рішень і погоджується з висновками судів попередніх інстанцій у даній справі.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Оцінюючи доводи касаційної скарги, Суд виходить з того, що судами попередніх інстанцій надано належну правову оцінку доводам, викладеним у позовній заяві та запереченнях проти позову, а також наведеним сторонами під час судового розгляду справи. Жодних нових доводів, які б доводили порушення норм матеріального або процесуального права при винесенні оскаржуваних судових рішень, в касаційній скарзі не зазначено.

Частиною першою статті 350 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Враховуючи вищенаведене, відповідно до частини першої статті 350 КАС України Суд касаційної інстанції вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін, оскільки судами не було допущено неправильного застосування норм матеріального права та порушень норм процесуального права.

З огляду на викладене, висновки судів першої та апеляційної інстанцій є правильними, обґрунтованими, підстави для скасування судових рішень відсутні.

Висновки щодо розподілу судових витрат

Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки Верховний Суд не змінює судові рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 460-IX, статтями 3, 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Антимонопольного комітету України залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києві від 04.10.2018 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2019 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не оскаржується.

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко

Н.М. Мартинюк

О.О. Шишов

Судді Верховного Суду