Справа № 309/455/20
Суддя: Старунський Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2020-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

17 червня 2020 рокуЛьвівСправа № 309/455/20 пров. № А/857/6876/20

Суддя Восьмого апеляційного адміністративного суду Старунський Д. М., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану в його інтересах представником - адвокатом Калином Василем Юрійовичем на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2020 року у справі № 309/455/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора Хустського ВП ГУНП у Закарпатській області Бережника Максима Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2020 року відмовлено в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспектора Хустського ВП ГУНП у Закарпатській області Бережника Максима Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Не погодившись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 через представника - адвоката Калина Василя Юрійовича подав апеляційну скаргу.

З матеріалів справи встановлено, що предметом розгляду у вказаній справі є рішення суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності закріплено статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Із матеріалів справи слідує, що оскаржене судове рішення проголошено/ухвалено 27 травня 2020 року.

Апеляційну скаргу подано 09 червня 2020 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Частинами першою, шостою статті 120 КАС України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Таким чином, останнім днем строку подання апеляційної скарги на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2020 року, яким вирішено спір з приводу рішення суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, був 08 червня 2019 року.

Стаття 286 КАС України є спеціальною нормою процесуального закону, що визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, та частина четверта якої встановлює спеціальні у відношенні до статті 295 КАС України строки на апеляційне оскарження (протягом десяти днів) і порядок обчислення цього строку (з дня проголошення судового рішення).

Водночас статтею 286 КАС України не обмежено повноваження суду апеляційної інстанції щодо поновлення строку на апеляційне оскарження в порядку частини третьої статті 295 КАС України.

Отже, строк на апеляційне оскарження вважається пропущеним у разі подання апеляційної скарги після спливу десятиденного строку з дня проголошення судового рішення у справі, визначеній статтею 286 КАС України, а подання апеляційної скарги у межах процесуального строку на оскарження судового рішення, виходячи з дати отримання повного тексту такого рішення, є в силу приписів частини другої статті 295 КАС України підставою для поновлення такого строку.

Оскільки статтею 286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною першою статті 295 КАС України), тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини другої статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічну правову позицію щодо застосування норм процесуального права Верховний Суд уже висловлював у постанові від 27.02.2019 у справі №500/6596/17, від 17.04.2019 по справі № 522/17819/17, від 17.10.2019 у справі №352/1532/18.

Копія повного тексту рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2020 року отримано представником позивача 29 травня 2020 року, про що свідчить і сам скаржник в апеляційній скарзі та наявний у матеріалах справи супровідний лист.

Таким чином, десятиденний строк від дати отримання копії повного тексту судового рішення, подача апеляційної скарги в межах якого, в розумінні статті 286 та частини другої статті 295 КАС України, дає право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, минув 08 червня 2020 року.

З матеріалів справи встановлено, що апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції подано скаржником безпосередньо в суд 09 червня 2020 року, тобто після спливу десятиденного строку від дати отримання копії повного тексту судового рішення.

Отже, з матеріалів справи судом встановлено, що апеляційну скаргу відповідачем подано після спливу 10-тиденного строку з часу отримання копії оскаржуваного рішення та заявлено клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням поважної причини отримання повного оскаржуваного судового рішення лише 29 травня 2020 року. Однак, з урахуванням наведених вище положень на встановлених обставин вказане клопотання не підлягає задоволенню у зв`язку з пропуском ще одного дня, в підтвердження поважності якого скаржником не наведено жодних причин та не надано будь-яких доказів.

Згідно з частиною третьою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи те, що особа, яка подала апеляційну скаргу заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, проте з наведенням не поважних причин пропуску такого строку, вказану апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши термін для усунення недоліку.

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунутий шляхом надіслання на адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних підстав його пропуску.

При цьому, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід роз`яснити, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України в разі, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк, або наведені нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Крім того, вказана апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановленим статтею 296 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки до неї не додано документа про сплату судового збору.

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, які є обов`язковими для врахування в силу ч.5 ст.242 КАС України, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви у справах щодо накладення адміністративного стягнення складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставки судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення визначені Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2020 року становить 2102 грн.

Розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, розмір судового збору який підлягав сплаті при поданні позовної заяви становить 420 грн 40 коп. (2102*0,4 = 420,40).

Враховуючи наведене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а саме 630 грн 60 коп. (420,40*150%).

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунений шляхом надіслання до Восьмого апеляційного адміністративного суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 630 грн 60 коп. за наступними реквізитами «Отримувач коштів - УК у Галицькому районі м.Львова; код отримувача за ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; рахунок отримувача UA1013004; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101; код платника; судовий збір; № справи; Восьмий апеляційний адміністративний суд».

За таких обставин, відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаного недоліку.

Також слід роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліку апеляційної скарги у встановлений строк, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України така буде їй повернута.

Керуючись статтями 295, 296, 298, 299 та пунктом 3 розділ VI «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану в його інтересах представником - адвокатом Калином Василем Юрійовичем на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2020 року у справі № 309/455/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора Хустського ВП ГУНП у Закарпатській області Бережника Максима Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги.

У разі отримання скаржником ухвали про залишення апеляційної скарги без руху:

- в період дії карантинних заходів недоліки апеляційної скарги підлягають усуненню у десятиденний строк, з дня закінчення карантинних заходів, запроваджених нормативними актами України;

- по завершенню дії карантинних заходів недоліки апеляційної скарги підлягають усуненню у десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяД. М. Старунський