Справа № 640/22901/19
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2020-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2020 року м. Київ № 640/22901/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрівської Н.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд»
доГоловного управління ДПС у м. Києві
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» (далі - позивач, ТОВ «Преміум Прайд») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві ((попередньо визначений в якості відповідача - ГУ ДФС у м. Києві) далі - відповідач, ГУ ДПС у м. Києві), в якому, з урахуванням внесених заявою від 19.03.2020 змін до предмета позову, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС в м. Києві від 27.06.2019 про включення Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» до переліку ризикових платників податків;

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21520 від 05.02.2020 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №41531 від 06.03.2020 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС в м. Києві прийняти рішення про невідповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне Управління ДПС в м. Києві виключити Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» з переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачу стало відомо, що Комісією ГУ ДФС у м. Києві прийнято рішення щодо віднесення суб`єкта господарювання ТОВ «Преміум Прайд» до переліку ризикових. Позивач вважає, що таке рішення контролюючого органу порушує права та інтереси позивача з огляду на той факт, що внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних. Вказує, що внесення підприємства до переліку ризикових платників перешкоджають здійсненню нормальної господарської діяльності платника податків з огляду на те, що всі податкові накладні, які підлягають реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій, а також руйнує ділову репутацію підприємства перед контрагентами.

Відповідач проти позову заперечував мотивуючи свою позицію тим, що інформація яка надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії по здійсненню такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку, що в свою чергу зумовлює те, що комісією ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної, розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, правомірно прийнято рішення про внесення позивача до переліку ризикових платників податків позивача.

У відповіді на відзив позивач, окрім наведених у позові доводів, зазначає про те, що позивач не довів правомірність своїх дій, а також про безпідставність посилань відповідача на листи Державної фіскальної служби України, що не є нормативно-правовими актами і прийняті всупереч законодавчо встановленої процедури.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.11.2019 позовну заяву залишено без руху і надано позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків.

20.12.2019 ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Через канцелярію суду 03.03.2020 від позивача надійшла заява пор зміну предмета позову, за результатами розгляду якої 28.01.2020 судом постановлено ухвалу про залишення позову без руху на підставі частини тринадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

19.03.2020 позивачем надано заяву про уточнення позовних вимог, у якій викладено вимоги до Головного управління ДПС у м. Києві в оновленій редакції, що і є предметом розгляду у цій справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.04.2020 прийнято до розгляду заяву позивача про уточнення позовних вимог; продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) на підставі пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України.

Також матеріали справи містять неодноразові звернення позивача щодо прискорення розгляду цієї справи у зв`язку з великим значенням для платника податків вирішення цього спору по суті.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд справи в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Ознайомившись із письмово викладеними доводами учасників справи, дослідивши подані документи і матеріали справи, судом встановлені такі обставини.

Як вказує позивач, йому 27.06.2019 з електронного кабінету платника податків стало відомо, що 07.06.2019 ТОВ «Преміум Прайд» відповідно до пункту 1.6 Листа ДФС України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018 віднесено до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

30.07.2019 до ГУ ДФС у місті Києві подано адвокатський запит, щодо наявності податкової інформації, стосовно ознак здійснення ризикових операції ТОВ «Преміум Прайд» з проханням надати протокол, на підставі якого позивача було віднесено до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості (т.1 а.с.47-48).

У відповіді про розгляд адвокатського запиту ГУ ДФС у м. Києві від 05.08.2019 №90970/Г/26-15-41-05-15 (т.1 а.с.49-52) контролюючий орган повідомив про те, що в протоколі Комісії ГУ ДФС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, на якій прийнято рішення про внесення до переліку ризикових платників податків ТОВ «Преміум Прайд», зазначено дані про інші суб`єкти господарювання (треті особи) у зв`язку з чим враховуючи положення Закону України «Про інформацію» не допускається безпідставне поширення інформації з обмеженим доступом.

З аналогічними запитами уповноважений представник Товариства неодноразово звертався до контролюючого органу з метою отримання інформації про підстави для віднесення позивача до категорії ризикових та щодо отримання копії відповідного рішення/протоколу з цього питання: №19/08-1 від 19.08.2019, №22/08-1 від 22.08.2019, №10/09-1 від 10.09.2019, №11/10-1 від 11.10.2019.

На зазначені листи ГУ ДПС у м. Києві надано відповіді від 24.09.2019 №11676/10/2615-06-06-14 (т.1 а.с.60-62), від 04.10.2019 №21415/10/26-15-06-06-14 (т.1 а.с.63-64), від 21.10.2019 №28390/10/26-15-06-06-14 (т.1 а.с.65-66), в яких повідомляється про наявність підстав для віднесення ТОВ «Преміум Прайд» до переліку ризикових суб`єктів господарювання та зазначається про те, що в Електронному кабінеті платникам надано он-лайн доступ до інформації про відповідність платника податку критеріям ризиковості, визначених відповідно до пункту 10 Порядку зупинення.

Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 №21520 (т.1 а.с.103) позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.

Підставою віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку зазначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку - наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Не погоджуючись із рішенням від 05.02.2020 №21520 позивач оскаржив його в адміністративному порядку.

У скарзі від 26.02.2020 вих.№26/02-1 (т.1 а.с.143-148, додатки: т.1 а.с.149-250, т.2 а.с.1-250, т.3 а.с.1-230) позивач зазначив, що ТОВ «Преміум Прайд» зареєстровано як юридична особа 14.12.2017, номер запису про державну реєстрацію 0014615, Учасником Товариства та директором підписантом - є громадянин України ОСОБА_1 . Щодо особи не розпочато жодного досудового розслідування в рамках кримінального провадження, він не виступає обвинуваченим, підозрюваним, свідком в такій категорії справ. Товариство має статус платника ПДВ з 2017 року. Станом на дату звернення Товариство не має податкового боргу. Товариство здійснює наступну діяльність: вирощування різних культур та оптова торівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин. Зареєстрований Статутний капітал 5000000,00 грн. Відкрито рахунки гривневий валюті в ПАТ «Індустріалбанк», ПАТ «Приватбанк». Для здійснення фінансового господарської діяльності ТОВ «Преміум Прайд» орендує складські приміщення у ПАТ ДПЗКУ у м. Суми та смт Черняхів, а також офісне приміщення за адресою: 03169, м. Київ, провулок Московський, буд 2-Б, на підтвердження чого надано договори. Постачання товару відбувається через сторонні організації ТОВ «Фабіан Логістик». Позивач здійснює оптову торгівлю діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною (оптова торгівля насіння соняшнику, жито, пшеницю). Тому, Товариство уклало договори з ПАТ ДПЗКУ Кременчуцький комбінат, Філія ЦІПКУ КХП Сумський, ПАТ ДПЗКУ Черняхівський елеватор, філія ПАТ ДПЗКУ Великолепетинський елеватор, відповідно до яких позивачу надаються послуги щодо приймання, відпуску, зберігання товару, що здійснюється на складах КХП. На підставі договорів поставки реалізований товар транспортується на умовах ЕХW «Інкотермс-2000» самовивозом власними силами Покупців зі складу Постачальника. Позивач має: постійних ділових партнерів, з якими укладає господарські договори, та для яких ділова репутація, надійність та прозорість ведення бізнесу є найважливішими критеріями вибору партнерів. Усі контрагенти Товариства є діючими суб`єктами господарювання, які зареєстровані у встановленому законом порядку та взяті на облік у контролюючих органах та є платниками ПДВ, не визнані фіктивними. Комерційна діяльність Товариства полягає в оптовій торгівлі насінням соняшнику, жита, пшениці, і подібними продуктами. Покупцями на сьогодні, являються ПАТ «Державна продовольчо-зернова Корпорація України» (37243279), ТОВ «Вест Торг Плюс» (42917573), ТОВ «ВАН ТРЕЙД ПЛЮС» (42874776), ТОВ «Вінницький комбінат хлібопродуктів №2» (34325039), ТОВ «Люкс Торг Плюс» (42609622), на підтвердження чого надано договори постачання. Основними постачальниками ТОВ «Преміум Прайд», є Селянсько (фермерське) господарство «ШАР» (32215671), ПАП «Довіра» (32758892), ТОВ «Гропа Плюс» (42374562), АГРО-УСПІХ Фермерське господарство (37825051, Філія ПАТ ДПЗКУ «Великолепетиський елеватор» (37506054), ТОВ Аграрний Холдінг «АКС»(41687801), СТОВ «Дніпро» (03729871), Кролевецький комбікормовий завод ТОВ (00686279), Фермерське Господарство «Маїсе» (32523049), та інші, договори поставки додано до скарги.

За результатами розгляду скарги прийнято Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 06.03.2020 №41531, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.

Підставою віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку зазначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: «Використовуючи бази даних ДПС України, проведено аналіз діяльності ТОВ «Преміум Прайд» (), в процесі якого встановлено, що платником здійснюється придбання у суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Київ-Агро» (41682610), ТОВ «ФГ «Гал-Солюшнз» (42465773), ТОВ «Аграрний Холдинг «АКС» (41687801), ТОВ «Форен ЛТД» (40408827) та часткову перепродаж товарів (пшениця) на суб`єктів дарування, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Вест Торг Плюс» (42917573), ТОВ «Ван Трейд Плюс» (42874776)».

Не погоджуючись з висновками і рішеннями контролюючого органу позивач звернувся до суду з цим позовом.

Аналізуючи доводи позивача та заперечення відповідача, з урахуванням наявних у матеріалах справи доказів, суд при вирішені спору по суті бере до уваги таке.

Стосовно позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії ГУ ДФС в м. Києві від 07.06.2019 (в уточненій редакції заявлених вимог рішення датовано 27.06.2019) про включення ТОВ «Преміум Прайд» до переліку ризикових платників податків суд зазначає, що відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Зі змісту положень пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України випливає, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункт 62.1 статті 62 Податкового кодексу України).

Згідно із визначенням, наведеним у пункті 71.1 статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За правилами пунктів 74.1, 74.3 статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС з метою виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства.

Положеннями пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 Податкового кодексу України ).

На виконання вимог даної норми Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок №117, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр).

Відповідно до пункту 2 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі по тексту - Порядок №117, у відповідній редакції) у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні:

- моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

- критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

- ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної / розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а»/«б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а»/«б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній / розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно пункту 5 Порядку №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

За правилами пункту 6 Порядку №117 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Приписи п. 7 Порядку №117 визначають, що у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Положеннями пункту 10 Порядку №117, які були чинними станом на 11.10.2019 року, було передбачено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Листом Державної фіскальної служби України від 07.09.2019 №1962/99-99-29-01-01-18 визначені «Критерії ризиковості платника податку» та «Критерії ризиковості здійснення операцій».

У свою чергу, Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі ппо тексту - Порядок роботи комісій), визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.

Згідно пунктів 17, 23 вказаного Порядку під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови комісії, секретарем комісії та членами комісії, які брали участь у засіданні.

Протокол засідання комісії контролюючого органу повинен містити перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Зі змісту наведених норм випливає, що, здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Самі по собі дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому Податкового кодексу України та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього Кодексу. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм Податкового кодексу України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

У постанові від 20.11.2019 у справі №480/4006/18 Верховний Суд в аналогічній за змістом справі підкреслив, що обов`язковою ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Натомість, згідно правової позиції Верховного Суду у вже згаданій справі, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами якої не приймалося рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), рівно як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

До того ж, суд вважає за необхідне звернути увагу, що аналіз положень Порядку №117 свідчить про те, що платник податків має оскаржити в адміністративному або судовому порядку саме рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з дня набрання таким рішенням чинності.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, віднесення Комісією контролюючого органу підприємства до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. У подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 Порядку №117 або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування.

Отже, як підкреслив Верховний Суд у постанові від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом також і у постановах від 27.08.2019 у справі №540/2077/18, від 27.08.2019 у справі №540/2077/18.

За таких обставин суд, з урахуванням положень частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України щодо обов`язковості правових позицій Верховного Суду, приходить до висновку, що використання контролюючим органом податкової інформації наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення ТОВ «Преміум Прайд» до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості не порушує права та інтереси позивача.

У зв`язку з наведеним суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в частині вимог про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДФС у м. Києві від 27.06.2019 про включення Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» до переліку ризикових платників податків.

Стосовно вимог позивача про визнання протиправними та скасування Рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21520 від 05.02.2020 та №41531 від 06.03.2020 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника податку, слід зазначити про таке.

Як вже наголошувалось судом, відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з положеннями пункту 201.16 статті 201 Податковий кодекс України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

01.02.2020 набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі за текстом - Порядок №1165), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок).

Порядком визначається процедура винесення комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 6 Порядку), Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), Критерії ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку).

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, контролюючим органом позивача віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку відповідно до Порядку, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1165 від 11.12.2019, а саме: підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій.

Судом встановлено, що оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознакою - «підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій», та не містить доказів наявності податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Крім того, на підтвердження реальності господарських взаємовідносин ТОВ «Преміум Прайд» до скарги на рішення контролюючого органу в адміністративному порядку, так і під час розгляду справи надані копії договорів та первинних документів, що не були визначені контролюючим органом як неналежні докази та не спростовано наявну в них інформацію.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про не доведення відповідачем правомірності оскаржуваних рішень №21520 від 05.02.2020 та №41531 від 06.03.2020 про відповідність ТОВ «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Також, слід зазначити, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Враховуючи, що приписами Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку, у разі віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд вважає, що віднесення платника податків хоча б до одного критерію ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні платником податків його господарської діяльності.

Аналізуючи дані положення Кодексу, можна дійти висновку, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії, на відновлення права позивача в разі встановлення факту його порушення цим органом.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, нормами Податкового кодексу України чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду для виключення платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, щодо зобов`язання Головного управління ДФС у м. Києві виключити платника податку ТОВ «Преміум Прайд» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, слід зазначити, що це є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Проте, щодо позовної вимоги про покладення на ГУ ДПС у м. Києві прийняти рішення про невідповідність ТОВ «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника податку, то вона не підлягає задоволенню, оскільки не належить до повноважень суду, оскільки повноваження щодо прийняти рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку віднесено до повноважень контролюючого органу Державної податкової служби, тобто є дискреційними повноваженнями контролюючого органу Державної податкової служби, суд в межах повноважень визначених Кодексом адміністративного судочинства України вправі вирішити питання про правомірність прийнятого рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та, у разі його скасування, зобов`язати контролюючий орган виключити платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, тому в даному випадку позовна вимога не підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене в сукупності та виходячи із встановлених судом обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог частково.

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись ст.ст.2, 5-11, 73-77, 79, 90, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21520 від 05.02.2020 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника податку;

Визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №41531 від 06.03.2020 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» критеріям ризиковості платника податку;

Зобов`язати Головне Управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Преміум Прайд» з переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Преміум Прайд» (, адреса: 03169, м. Київ, пров. Московський, будинок 2-Б) понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3842 (три тисячі вісімсот сорок дві) гривні 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ - 43141267, адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19).

Рішення набирає законної сили у порядку, встановленому в ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено протягом 30 днів з моменту складення повного тексту до суду апеляційної інстанції в порядку, визначеному ст.293, 296, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя: Н.А. Добрівська