Справа № 240/9010/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 червня 2020 року м. Житомир справа № 240/9010/20

категорія 112030300

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , у якій він просить визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо відмови у нарахуванні та виплаті йому компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії за період з 15.02.2014 по 31.07.2014 по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії протиправними; зобов`язати відповідача здійснити розрахунок, нарахувати та виплатити йому компенсацію за втрату частини доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати пенсії, нарахованої на підставі постанови Овруцького районного суду Житомирської області від 10.09.2014 у справі №284/1659/14-а за період з 15.02.2014 по 31.07.2014 по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії, тобто по 16.07.2019.

Перевіряючи матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд вважає, що така не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) з таких підстав.

Частиною 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що на виконання постанови Народицького районного суду Житомирської області від 10.09.2014 у справі №284/1659/14-а відповідач провів виплату пенсії 16.07.2019. Отже, про порушене право позивачу стало відомо саме 16.07.2019, а до суду з позовом він звернувся 12.06.2020.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами; для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі ст. 4 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Тобто пенсійний орган, з вини якого пенсіонеру не було вчасно нараховано та виплачено пенсію, повинен здійснити виплату такої пенсії з одночасною виплатою суми компенсації. Невиплата пенсіонеру суми компенсації у тому ж місяці, в якому здійснена виплата заборгованості по пенсії, є порушенням прав пенсіонера на отримання такої компенсації. При цьому, той факт, що із заявою про виплату компенсації за втрату частини доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати пенсії, нарахованої на підставі постанови Народицького районного суду Житомирської області від 10.09.2014 у справі №284/1659/14-а, позивач звернувся до відповідача 17.12.2019 не змінює моменту, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав.

Окрім того, суд відмічає, що норми чинного законодавства України у випадках, передбачених ст. 2 Закон України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати", встановлюють обов`язок виплатити вказану компенсацію у відповідача і, відповідно, право на її отримання у позивача виникає у місяць виплати заборгованості по пенсії. При цьому суд звертає увагу, що діючим законодавством не передбачено можливості досудового порядку вирішення спору щодо виплати компенсації, а тому факт отримання негативної відповіді ГУПФУ в Житомирській області не свідчить про виникнення початку перебігу строку для звернення до суду з вимогами про виплату компенсації. Інший алгоритм дій фактично призводить до існування безстрокового права на звернення з позовом до суду, оскільки передбачає можливість ініціації звернення до відповідача у будь-який час за отриманням відповіді на звернення про виплату компенсації, що є недопустимим з огляду на необхідність забезпечення правової визначеності та сталості у публічних правовідносинах.

Як було зазначено, про порушене право позивачу стало відомо 16.07.2019, а до суду з позовом він звернувся 12.06.2020.

Позивач заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду не надав, а тому відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України позовну заяву належить залишити без руху.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Під час встановлення позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви судом враховано, що 02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX. Пунктом 9 вказаного Закону, зокрема, розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту: "3. Під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу граничний строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня закінчення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко