Справа № 420/2638/20
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2020-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2638/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Катаєвої Е.В., розглянувши у письмовому провадженні в місті Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (вул. Грецька, 44, каб.№2/А, м. Одеса, 65026) до Одеської митниці Держмитслужби (вул. Івана та Юрія Лип,21-а, м. Одеса, 65078) про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (далі - ТОВ «УІТАКА») звернулось до суду з позовом (т.1 а.с.1-16, 129-146) до Одеської митниці Держмитслужби (далі Одеська митниця), в якому позивач просить: - визнати протиправним та скасувати Рішення про визначення коду товару від 24.09.2019 року №КТ-иА-2019; - визнати протиправним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №ИА500060/2019/00617.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що його представником з метою митного оформлення товару, імпортованого за зовнішньоекономічним контрактом №FQSY- 037-Р180718Е2 від 20.07.2018 року, 09.08.2019 року подано попередню митну декларацію №UА500000/2019/912119, в якій в графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - 5607.

12.08.2019 року подано додаткову декларацію №UA500060/2019/024699, яка містить точні відомості про товари, задекларовані за попередньою митною декларацією. Попередня митна декларація разом з додатковою декларацією становлять митну декларацію, заповнену в звичайному порядку. В графі 31 додаткової митної декларації № UA500060/2019/024699 визначений опис товару, а в графі 33 "Код товару" визначений декларантом - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару. В графі 42 Митної декларації визначена ціна імпортованого товару в розмірі 23604 доларів США.

В рамках процедур митного контролю та оформлення товарів, ввезених на митну територію України, за поданою митною декларацією №UA500060/2019/024699 посадовою особою митного органу було відібрано проби (зразки) товару №1 для встановлення характеристик, визначених для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

За наслідками проведеного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС 17.09.2019 року складено Висновок №131, на підставі якого Одеською митницею прийняте оскаржуване Рішення від 24.09.2019 року №KT-UA-2019 про визначення коду товару за митною декларацією №UA500060/2019/024699.

Код УКТ ЗЕД задекларованого товару за Митною декларацією № UA500060/2019/024699 змінено з коду на код .

На підставі цього Рішення від 24.09.2019 року №KT-UA-2019 Одеською митницею ДФС прийнята Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2019/00617.

Позивач вважає, що у зв`язку з приєднанням з 26.08.2002 року України згідно з Указом Президента №466/2002 від 17.05.2002 року до Міжнародної Конвенції про гармонізовану систему опису та кодування товарів (далі за текстом - Конвенція), яка з 1 січня 2004 року набрала чинності та є обов`язковою до виконання, Україна як Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, що її митно - статистичні номенклатури будуть знаходиться у відповідності до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності Конвенцією для цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також належні до них цифрові коди без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і товарних позицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і підпозицій Гармонізованої системи. Гармонізована система, яка є основою для побудови та застосування УКТ ЗЕД встановлює вимоги щодо побудови цифрового коду класифікації товару. За правилами п. 3 статті 3 Конвенції, Сторони, які приєднались до вимог Конвенції встановили, що визначені нею шестизначні цифрові коди (із розрахунку група, товарна позиція та товарна підпозиція) повинні бути незмінними та однаковими для договірних сторін. Натомість товарні категорії та товарні під категорії (цифрові позначення з 7 по 10 включно) можуть бути відображені на національному рівні за умови, що вони будуть кодовані понад шестизначний цифровий код. Враховуючи викладене, положення Конвенції, які набули чинності для України з 1 січня 2004 року і є обов`язковими для застосування митними органами під час митного оформлення, визначають однакові шестизначні цифрові коди для класифікації однакових товарних груп та позицій договірних сторін Конвенції.

Згідно з правовим висновком Вищого адміністративного суду України зазначеного в постанові від 19.12.2013 року (справа N К/800/23828/13) зміна без належної правової підстави та обґрунтування коду декларованого товару є порушенням митними органами положень Конвенції.

Також обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що він не погоджується з повнотою проведеного дослідження та обґрунтованістю його результатів, зазначених у Висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №131, який став підставою для ухвалення оскаржуваного Рішення про визначення коду товару за митною декларацією від 24.09.2019 року №КТ-ІІА-2019 та Картки відмови у митному оформленні є Висновок Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №131.

Висновок №131: - не відповідає меті подання запиту: встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД); - ним не виконане завдання для дослідження (аналізу, експертизи): встановити показники та характеристики необхідні для ідентифікації: 1)визначити фізичні та хімічні характеристики для класифікації вартості товару, 2) провести ідентифікацію товару та визначити відповідність чи невідповідність опису товару у гр. 31 МД; - завдання для дослідження протирічить меті подання запиту.

Експертний висновок №131 не містить у собі інформацію та не відповідає на питання, чи являються надані зразки товару «вузькими» тканинами у тому сенсі, як це розуміється у примітці 5 до Групи 58 УКТ ЗЕД, та в контекстовому описі й поясненнях до товарної позиції 5806 УКТ ЗЕД. Відповідно до Пояснень товарної позиції 5607, визначено суттєві характеристики, яким має відповідати продукція (товари), для віднесення їх до цієї товарної позиції, у тому числі - лінійна щільність. Отже, не визначивши всіх необхідних характеристик згідно УКТ ЗЕД завезеного ТОВ «УІТАКА» товару, Одеське управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС здійснило самостійно визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи точними даними про нього, оскільки лінійна щільність товару в товарній позиції 5607 (5607 50 11 00) є однією з визначальних, а її дослідження взагалі не проводилось.

Позивач стверджує, що Висновок №131 не відповідає нормативним вимогам щодо його чіткості та однозначності, а саме дослідження неможливо визначити як обгрунтоване та всебічне. Так, як вбачається з пункту 12 Висновку визначити показник лінійної щільності в умовах Одеського управління не уявляється можливим у зв`язку з відсутністю обладнання. Таким чином, Висновок №131 є неточним, таким, що суперечать Поясненням до УКТ ЗЕД та впливає на прийняття незаконного рішення. Крім того, позивач наголошує, що Одеське управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС не є судовою експертною установою, відповідно спеціалісти Одеського управління не несуть відповідальність за законність, аргументованість та достовірність експертного висновку.

Позивач також стверджує, що ним код товару визначений у відповідності до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, класифікація товарів в УКТ ЗЕД, Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених Наказом ДФС України №401 від 09.06.2015 року.

Відповідно до примітки 5 Групи 58 Розділу XI Пояснень до УКТ ЗЕД до цієї групи, до цієї товарної позиції включаються такі вузькі тканини:

(1) Тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки. Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто кілька стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах.

(2) Стрічки завширшки не більше 30 см, нарізані (чи розрізані) з ширших кусків тканини з основи та утоку (нарізані (чи розрізані) поздовжньо чи поперек) і які мають несправжні пруги по обох краях або звичайний тканий пруг з одного краю і несправжній пруг з іншого краю. Несправжні пруги роблять, щоб застерегти нарізану (чи розрізану) тканину від осипання, і вони можуть, наприклад, складатися з ряду перевивальних ниток, прокладених у ширшій тканині перед нарізкою (чи розрізкою), простою підшивкою, або несправжні пруги можуть бути також одержані склеюванням країв стрічок чи оплавленням країв стрічок, якщо вони з синтетичних або штучних волокон. Пруги також можуть бути створені обробленням тканини перш, ніж її нарізають на стрічки, способом, який захищає пруги цих стрічок від осипання. У цьому випадку очевидна відсутність розходження між вузькою тканиною і тканиною з несправжніми пругами. Стрічки, нарізані (чи розрізані) із тканин, але без справжнього чи несправжнього пруга по кожній стороні, не включаються до цієї товарної позиції і вважаються звичайними тканинами (щодо з`єднання по діагоналі - див. нижче, пункт 4).

(3) Безшовні трубчасті тканини з основи та утоку, ширина яких у складеному (плоскому) вигляді не перевищує 30 см. Тканини, які складаються зі стрічок із краями, з`єднаними для утворення трубки (зшиванням, склеюванням або інакше), до цієї товарної позиції не включаються.

(4) З`єднані по діагоналі вироби зі стрічок із загнутими краями, ширина яких у розгорнутому вигляді не перевищує 30 см, нарізані поперек основи та утоку тканини. Ці вироби ріжуться із широких тканин і не мають справжнього чи несправжнього пруга.

До перерахованих вище виробів включені стрічки і тасьма, а також деякі галуни з властивостями тканих стрічок.

Як правило, стрічки з шовкових, вовняних, бавовняних чи синтетичних або штучних волокон з вмістом або без вмісту еластомірної нитки чи гумової нитки, використовуються для нижньої білизни, жіночого одягу, в процесі виготовлення капелюхів і комірців, як орденські стрічки, декоративні палітурні матеріали, в обробленні меблів і т.д.

Відповідно до Пояснень товарної позиції 5607, визначено суттєві характеристики, яким має відповідати продукція (товари), для віднесення їх до цієї товарної позиції: 5607 «Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси: 5607 5 - з інших синтетичних волокон: - з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів: - з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м): 5607 50 11 00 - плетені або в обплетенні».

Таким чином, лінійна щільність відповідно до Пояснень до УКТ ЗЕД є однією з визначальних характеристик для встановлення приналежності товару до даної категорії. Натомість дослідження Одеського управління з питань експертизи та досліджень не дає можливість визначити дану якісну характеристику, що впливає на обгрунтованість та повноту висновку.

Також представник позивача зазначив, що при вирішенні спірних правовідносин позивач просив врахувати, що відповідно до ч. 4 ст.3 МКУ у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян. Таким чином, Митний Кодекс встановлює правову гарантію щодо пріоритету прав та інтересів громадян та підприємств у випадку неоднозначного трактування прав та обов`язків.

Представник позивача також зазначив, що ТОВ «УІТАКА» протягом тривалого часу здійснюється поставка товару опис та характеристики якого є ідентичними до задекларованого позивачем за Митною декларацією №UA500060/2019/024699. Імпортований товар декларується Товариством за кодом . Незаконна та безпідставна зміна коду товару вже неодноразово була предметом судового оскарження, про що свідчать рішення Одеського окружного адміністративного суду по справам № 420/290/19, 815/5755/15, №815/1467/17, 815/2960/18.

Зокрема, судом в рамках розгляду справи №420/290/19 встановлено, що поставка товару відбувалась згідно з цим же зовнішньоекономічним контрактом №FQSY-037-P180718E2 від 20.07.2018 року, укладеним між ТОВ «УІТАКА» (Покупець) та «Sun-King Knitted Belt Product Ltd» (Постачальник). У листопаді 2018р відбулась поставка товару, саме - стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, з лінійною щільністю понад 50 000 децитекстів, що використовується для виготовлення стропового такелажного обладнання. У відповідності до змісту Постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17.07. 2019р по справі №420/290/19, ним враховано, що у п.12 Висновку №161 Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС зазначено про неможливість визначити показник лінійної щільності проб №1, 2 в умовах Одеського управління у зв`язку з відсутністю обладнання, та зазначено, що не визначивши всіх необхідних характеристик згідно УКТ ЗЕД завезеного ТОВ «УІТАКА» товару, Одеський відділ з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС здійснив самостійно визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи точними даними про нього, оскільки лінійна щільність товару в товарній позиції є однією з визначальних, а її дослідження взагалі не проводилось. За таких умов, вказаний висновок не можна вважати налажним доказом у розумінні приписів ст. 73 КАС України, а результати такого дослідження митних органів - достовірними.

Позивач звернув увагу на те, що через неправомірні дії митного органу, щодо зміни коду товару, загальну сумму платежів Товариства збільшено на 60866 гривень, 47 копійок. З метою декларування товару 13.08.2019 року та випуску його декларантом була оформлена нова тимчасова митна декларація № ІІА500060/2019/024855. В графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 7,5 % від митної вартості товару, з урахуванням вимог зазначених в картці відмови №11А500060/2019/00516. Отже, через неправомірні дії митного органу, щодо зміни коду товару, загальну сумму платежів Товариства збільшено на 60866 (шістдесят тисяч вісімсот шістдесят шість) гривень, 47 копійок.

З урахуванням вищевикладеного, Позивач вважає, що оформлені відповідачем Рішення Одеської митниці ДФС від 24.09.2019 року KT-UA-2019, Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2019/00617, є противоправними, та такими, що порушують права і інтереси позивача, а тому підлягають скасуванню.

Позивач просив задовольнити позов.

Ухвалою суду від 03.04.2020 року позов залишений без руху та наданий строк для усунення недоліків (т.1 а.с.119-122).

Ухвалою суду від 17.04.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження по справі, вирішено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (т.2 а.с.46-48).

Ухвалою суду від 25.05.2020 року відмовлено Одеській митниці у задоволенні заяви про залишення позову без розгляду, як такого, що поданий після закінчення строків звернення до адміністративного суду, установлених законом, по справі за адміністративним позовом ТОВ «УІТАКА» до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішень (т.2 а.с.93-94).

Ухвалою суду від 10.06.2020 року відмовлено представнику ТОВ «УІТАКА» у задоволенні клопотання про розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін справи за адміністративним позовом ТОВ «УІТАКА» до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішень (т.2 а.с.106-106).

Представник відповідача надав до суду відзив на позов (т.2 а.с.53-55), в якому просив відмовити у задоволенні позову та зазначив, що згідно з частинами 1, 2 ст. 68 МКУ ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому КМУ. Ведення УКТ ЗЕД, зокрема, передбачає: забезпечення однакового застосування митними органами правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування.

Частиною 2 ст. 69 МКУ передбачено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно УКТ ЗЕД.

Пунктом 3 розділу І "Загальні положення" Порядку роботи відділу митних платежів підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (далі Порядок №650), визначено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Пунктом 1 розділу III вказаного Порядку передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Стандартними правилами 6.3, 6.4 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (дата підписання: 18.05.1973, дата приєднання України: 15.02.2011, дата набрання чинності для України: 15.09.2011) визначено, що при застосуванні митного контролю використовується система управління ризиками. Митна служба застосовує метод аналізу ризиків для визначення осіб та товарів, що підлягають перевірці, та ступеня такої перевірки.

Відповідно до п.2 статті 320 МКУ форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками.

Під час здійснення митного контролю за товарами, які були заявлені у митній декларації UА500060/2019/024699 програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю, які передбачали взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до пункту 9 розділу III Порядку № 650 якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, містецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення їх до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: - виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; -виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

На підставі частин 2, 3 ст. 357 МКУ, п. 9 розділу III Порядку №650 з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, було здійснено взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) та направлений запит до Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

У розділі 12 "Висновки" висновку №131від 17.08.2019 зазначено, що «аналіз супровідної документації показує, що до Одеського управління не надано: сертифікати аналізу від виробника, митну декларацію країни відправлення. Артикул проби товару на маркувальній етикетці відсутній.

Надана на дослідження проба з маркувальною етикеткою «Товар №1 Зразок №1. Стрічка...» - відріз вузької тканини у вигляді стрічки, із тканими пружками з двох боків.

Надана проба ідентифікована як вузька тканина з крайками, з ниток різних кольорів, яка виготовлена з синтетичних комплексних ниток з поліефіру - 100%. Просочення, дублювання та покриття пластмасами проби, що спостерігається неозброєним оком, не виявлено.

Загальна максимальна і мінімальна ширина проби складає 9,2 см.

Визначити показник лінійної щільності проби в умовах Одеського управління не уявляється можливим у зв`язку із відсутністю обладнання.

Визначити призначення товару можливо лише згідно достовірної інформації від фірми виробника та інформації щодо його подальшого використання.

Для проби надано неповний опис товару у гр. 31 МД ІМ 40 ДЕ від 12.08.2019 №1500060/2019/024699 - не вказано тип текстильного матеріалу (вузька тканина).

Під час здійснення контролю правильності класифікації товарів митницею встановлено, що товар не може бути класифікований у зазначеній позивачем товарній позиції 5607 «Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочі або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси», оскільки у відповідності до Пояснень до УКТ ЗЕД до товарної позиції 5607 включаються шпагат, мотузки, канати та троси, зроблені скручуванням або плетенням.

Згідно Примітки 3 до Розділу XI під терміном "шпагат, канат та мотузки" слід розумити пряжу (однониткову, однокручену або багатокручену).

Таким чином, до товарної позиції 5607 не включаються тканини.

Відповідно до Примітки 5 (а) до групи 58 "Спеціальні тканини; тафтингові текстільні матеріали; мережива; гобелени; оздоблювальні матеріали; вишивка" Пояснень до УКТ ЗЕД у товарній позиції 5806 термін "вузькі тканини" означає: тканини завширшки не більш як 30 см з пругом чи відрізані від ширших частин полотен з пругами (тканими, приклеєними або виготовленими іншим чином) з країв.

У пункті 1 (А) пояснень до товарної позиції 5806 "Вузькі тканини, крім виробів товарної позиції 5807; вузькі тканини безутокові, що складаються з основи, скріпленої склеюванням (болдюкс)" Пояснень до УКТ ЗЕД передбачено, що до цієї товарної позиції включаються такі вузькі тканини: тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки. Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто к стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах.

Представник відповідача зазначає, що в межах товарної позиції 5806 "Вузькі тканини, крім виробів товарної позиції 5807; вузькі тканини безутокові, що складаються з основи, скріпленої склеюванням (болдюкс)" товари класифікуються в незалежності від лінійної щільності, що на думку позивача свідчить про те, що лінійна щільність не є визначальною характеристикою для класифікації зразків, які досліджувались Одеським управлінням з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

Згідно з підпунктом 3 пункту 11 Висновку, експертом визначено наявність пругів з двох боків усіх зразків товару вузької тканини (стрічки), що на думку представника, є визначальною характеристикою для класифікації товару.

Отже, згідно Пояснень до товарної позиції 5806 УКТ ЗЕД до вузьких тканин, відносяться тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи - трубчасти) по обидва боки.

Враховуючи надані лабораторією висновок від 17.08.2019 посадовою особою внесено Рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019, код згідно з УГ ЗЕД .

Представник стверджує, що Одеська митниця ДФС, під час прийняття рішення про визначення коду вару №КТ- UA-2019 діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно - правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому вважає, що відсутні підставі для задоволення адміністративного позову ТОВ "УІТАКА".

Справу розглянуто у письмовому провадженні.

Спірні правовідносини між сторонами виникли з питань митної справи.

Відповідно до ст.1 МКУ законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у ст.7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до ст.7 МКУ митну справу становлять, зокрема, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, справляння митних платежів, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, організація і забезпечення діяльності органів доходів і зборів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики.

Митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.

Процедуру декларування регламентує ст.257 МКУ. Згідно з ч.1 цієї статті декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Частиною 6 статті встановлено, що умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з ч.8 ст.257 МКУ митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться визначені у цієї частині ст.257 МКУ відомості, у тому числі заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення; відомості про товари, зокрема: найменування; звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Статтею 67 МК України визначено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Статтею 1 Закону України «Про митний тариф» встановлено, що цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно з Указом Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» від 17 травня 2002 року №466/2002 Україна приєдналась до вказаної системи.

Відповідно до п. «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходитися відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується щодо своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятого в Гармонізованій системі.

Процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності визначає Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428.

Відповідно до ст. 67 МК України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Частиною 1 ст.260 МКУ визначено, що якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Відповідно до ч.2 ст.260 МКУ (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) якщо під час митного оформлення товарів за тимчасовою митною декларацією органом доходів і зборів бралися проби (зразки) цих товарів для проведення їх дослідження (аналізу, експертизи) і рішення органу доходів і зборів за результатами такого дослідження (аналізу, експертизи) не може бути прийнято у 30-денний строк з дня оформлення тимчасової митної декларації, цей строк продовжується органом доходів та зборів, але не більш ніж на 15 днів.

Судом встановлено, що 20.07.2018 року позивачем укладений зовнішньоекономічний контракт №FQSY-037-Р180718Е2 від 20.07.2018 року з постачальником Sun-King Knitted Belt Product Ltd.

09.08.2019 року подано за вказаним контрактом попередню митну декларацію № UА500000/2019/912119, в якій в графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - 5607.

12.08.2019 року подано додаткову декларацію №UA500060/2019/024699, яка містить відомості про товари, задекларовані за попередньою митною декларацією № UA500000/2019/912119. Попередня митна декларація разом з додатковою декларацією становлять митну декларацію, заповнену в звичайному порядку. В графі 31 додаткової митної декларації № UA500060/2019/024699 визначений Опис товару: « 7. Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, лінійна щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового та келажного обладнання: стрічка текстильна завширшки: 90мм - 105000м (17682 кг нетто). Торговельна марка - немає даних. Виробник - Sun-King Knitted Belt Product Ltd. Країна виробництва - СК» В графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару. В графі 42 Митної декларації визначена ціна імпортованого Товариством товару в розмірі 23604 долари США.

В рамках процедур митного контролю та оформлення товарів, ввезених на митну територію України, за поданою митною декларацією №UA500060/2019/024699 посадовою особою митного органу було відібрано проби (зразки) товару № 1 для встановлення характеристик, визначених для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

За наслідками проведеного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС 17.09.2019 року складено Висновок №131. Пунктом 9 Висновку визначено, що метою подання Запиту є встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. Пунктом 10 Висновку зазначено, що завдання для дослідження - встановити показники та характеристики необхідні для ідентифікації: 1) Визначити фізичні та хімічні характеристики для класифікації визначення вартості товару. 2) Провести ідентифікацію товару та визначити відповідність чи невідповідність опису товару у графі 31 МД.

У п.12 Висновку №131 зазначено, що надана проба ідентифікована як вузька тканика з крайками, з ниток різних кольорів, яка виготовлена з синтетичних комплексних ниток з поліефіру-100%. Просочення, дублювання та покриття пластмасами проби, що спостерігається неозброєним оком, не виявлено. Загальна максимальна і мінімальна ширина проби складає 9,2 см. Визначити показник лінійної щільності проби в умовах Одеського управління не уявляється можливим у зв`язку із відсутністю обладнання. Визначити призначення товару можливо лише згідно достовірної інформації від фірми виробника та інформації щодо його подальшого використання. Для проби надано неповний опис товару у гр.31 МД ІМ 40 ДЕ від 12.08.2019 року № UA500060/2019/024699 - не вказано тип текстильного матеріалу (вузька тканина).

На підставі Висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень від 17 вересня 2019 року № 131, Одеською митницею ДФС прийнято Рішення від 24.09.2019 року №KT-UA-2019 про визначення коду товару за митною декларацією №UA500060/2019/024699. Код УКТ ЗЕД задекларованого товару за Митною декларацією №UA500060/2019/024699 змінено з коду на код .

На підставі Рішення від 24.09.2019 року №KT-UA-2019 про визначення коду товару за митною декларацією № UA5 00060/2019/024699, Одеською митницею ДФС прийнята Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500060/2019/00617.

Дослідивши вказані рішення, заяви по суті надані учасниками справи з викладенням обґрунтувань своїх позицій щодо предмету спірних правовідносин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Сторонами не заперечується, що відповідно до вимог ст. 69 МКУ товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД, а митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Згідно з ч.5 ст.69 МКУ під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Частиною1 ст.356 МКУ встановлено, що взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для, зокрема, класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Частиною 2 ст.357 МКУ визначено, що дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Відповідно до ч.8, ч.9 ст.357 МКУ за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються:1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи);2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза);3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

Згідно з ч.11,12 статті у разі недостатньої ясності та повноти висновку експерта може бути призначено додаткове дослідження (аналіз, експертиза), яке доручається тому самому або іншому експертові. У разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту.

Судом встановлено, що у п.12 Висновку №131 зазначено, що надана проба ідентифікована як вузька тканика з крайками, з ниток різних кольорів, яка виготовлена з синтетичних комплексних ниток з поліефіру-100%. Просочення, дублювання та покриття пластмасами проби, що спостерігається неозброєним оком, не виявлено. Загальна максимальна і мінімальна ширина проби складає 9,2 см. Визначити показник лінійної щільності проби в умовах Одеського управління не уявляється можливим у зв`язку із відсутністю обладнання. Визначити призначення товару можливо лише згідно достовірної інформації від фірми виробника та інформації щодо його подальшого використання. Для проби надано неповний опис товару у гр.31 МД ІМ 40 ДЕ від 12.08.2019 року №UA500060/2019/024699 - не вказано тип текстильного матеріалу (вузька тканина).

Таким чином, висновок експерта не є достатньо ясним та повним.

Проте відповідачем на його підставі прийнято рішення про зміну коду УКТ ЗЕД.

Суд вважає, що позивачем дотримано при визначенні ним коду імпортованого товару Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Суд не приймає до уваги доводи представника відповідача, на думку якого лінійна щільність не є визначальною характеристикою для класифікації зразків, які досліджувались Одеським управлінням з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

Відповідно до Пояснень товарної позиції 5607, визначено суттєві характеристики, яким має відповідати продукція (товари), для віднесення їх до цієї товарної позиції: 5607 «Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси: 5607 5 - з інших синтетичних волокон: - з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів: - з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м): 5607 50 11 00 - плетені або в обплетенні».

При цьому суд вважає обґрунтованим посилання позивача на те, що за вказаним зовнішньоекономічним контрактом №FQSY-037-P180718E2 від 20.07.2018 року, укладеним між ТОВ «УІТАКА» (Покупець) та «Sun-King Knitted Belt Product Ltd» (Постачальник) йому поставлявся ідентичний товар (стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, з лінійною щільністю понад 50 000 децитекстів, що використовується для виготовлення стропового такелажного обладнання) та виникли спірні правовідносини з органами митного контролю щодо визначення коду УКТ ЗЕД, які вирішувались судом по справі №420/290/19. У висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень по справі №420/290/19 також було зазначено про неможливість визначити показник лінійної щільності проб №1, 2 в умовах Одеського управління у зв`язку з відсутністю обладнання. П`ятий апеляційний адміністративний суд у постанові від 17.07. 2019 р. по справі №420/290/19 зазначив, що такий висновок не можна вважати налажним доказом у розумінні приписів ст. 73 КАС України, а результати такого дослідження митних органів - достовірними з огляду на те, що лінійна щільність товару в товарній позиції є однією з визначальних.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

З урахуванням встановлених фактів, суд дійшов висновку, що позивач довів суду ті обставини, на які посилався в обґрунтування позовних вимог і вони підлягають задоволенню.

Частиною 1 ст.139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Суд вважає, що з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань підлягають стягненню на користь позивача судові витрати у сумі 4204,00грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2,3,6,7,9,12,13, 241-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (вул. Грецька, 44, каб.№2/А, м. Одеса, 65026, ) до Одеської митниці Держмитслужби (вул. Івана та Юрія Лип,21-а, м. Одеса, 65078, ) про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати Рішення про визначення коду товару від 24.09.2019 року №КТ-иА-2019 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №ИА500060/2019/00617.

Стягнути з Одеської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» судові витрати у сумі 4204,00грн.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів у порядку ст.ст.293,295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва

.