Справа № 640/10457/20
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2020-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову в залишенні позову без розгляду

18 червня 2020 року м. Київ № 640/10457/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., при секретарі судового засідання Бєсєді А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1

до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри

Леонідівни

про визнання протиправними та скасування постанов

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі - позивач), адреса: АДРЕСА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни (надалі - відповідач), адреса: 02002, місто Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 4, корпус А, офіс 71-А, в якій позивач просить визнати протиправними та скасувати винесені приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Дорошкевич В.Л.: постанову про відкриття виконавчого провадження, постанову про стягнення з боржника основної винагороди, постанову про арешт майна боржника, постанову про арешт коштів боржника, постанову про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження у рамках виконавчого провадження від 15.04.2020 № 61837849.

Підставою позову вказана незгода позивача з постановою відповідача про накладення штрафу та невинесення постанови про закінчення виконавчого провадження.

18 червня 2020 року через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва відповідачем було подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

В судове засідання сторони не прибули, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Позивач подала заяву про розгляд без її участі. Неприбуття сторін не перешкоджало судовому розгляду, відтак суд дійшов висновку про можливість судового розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

В обґрунтування вищевказаної заяви відповідач зазначає, що відповідно до статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, зокрема, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

З адміністративного позову вбачається, що 17 квітня 2020 року позивачу прийшов лист з постановами виконавчого провадження, а оскільки позивач звернулась до адміністративного суду 07 травня 2020 року, то тим самим пропустила строк на звернення до адміністративного суду.

Дослідивши матеріли справи та клопотання відповідача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду.

Згідно з частиною 2 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України заява про залишення позову без розгляду може бути подана лише до початку розгляду справи по суті.

У той же час, відповідно до частини 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.

В цій справі вже неодноразово призначались та проводились судові засідання, які відкладались судом у зв`язку з ненаданням відповідачем витребуваних судом доказів - матеріалів оскаржуваного виконавчого провадження.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 22 червня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX, VI «Прикінцеві положення» КАС України доповнено пунктом 3.

Відповідно до п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19),строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Таким чином, виходячи з аналізу вищевикладеного, суд приходить до висновку, що законодавцем з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) було продовжено строки на звернення до адміністративного суду на строк дії такого карантину, у зв`язку з чим, заява відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.

Тобто, з аналізу наведених норм процесуального законодавства вбачається, що строк на подання адміністративного позову щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця, визначений ст. 287 КАС України позивачем не пропущено, оскільки перебіг такого строку продовжено відповідним Законом України на період дії карантину.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Керуючись статтями 240, 243, 248, 262, 287, п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни відмовити про залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Клочкова