Справа № 640/10910/19
Суддя: Патратій О.В.
Дата ухвалення: 2020-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2020 року м. Київ № 640/10910/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Патратій О.В., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області

в особі Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1

Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок

Зброцького Олександра Вікторовича

третя особа ОСОБА_2

про визнання протиправним та скасування постанови № А-0506/1 від 05.06.2019 та

припису № С-2405/1 від 24.05.2018

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області в особі Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Зброцького Олександра Вікторовича (далі - Відповідач), в якому просив:

- скасувати постанову №А-0506/1 по справі про адміністративне правопорушення від 05.06.2019 року складену Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Зброцьким Олександром Вікторовичем про визнання гр. ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 (п`ять тисяч сто) гривень та закрити справу про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення;

- визнати протиправним та скасувати припис №С-2405/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.05.2018 року, Київська область, підписаний 24.05.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Зброцьким Олександром Вікторовичем, виданий 27.05.2019 року ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.06.2019р. відкрито спрощене позовне провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач послалась на те, що оскаржувана Постанова про накладення штрафу є незаконною та підлягає скасуванню, а викладені в Постанові факти не відповідають дійсності, та не є такими, що ґрунтуються на нормах матеріального права України.

Як зазначає позивач, станом на 05.06.2019 року сплинув строк накладення адміністративного стягнення за Приписом від 15.02.2018 року №С-1502/1, встановлений ст.38 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, повідомлення про проведення позапланової перевірки з питань виконання вимог припису №С-1502/1 від 15.02.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Позивачеві ОСОБА_1 не вручалось, чим порушено порядок проведення позапланової перевірки.

В ході позапланової перевірки, під час виїзду представника Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області 15.05.2019 року: експертиза, фактичні заміри забудови надвірної будівлі літера «А» не проводились. Тому, вказані в Протоколі №1-Л-А-2405/1 про адміністративні правопорушення від 24.05.2017 року заміри господарчої будівлі (надвірної будівлі), навісу вказані орієнтовно.

Позивач зазначає, що вказані вище в переліку документи - Протокол №1-Л-А-2405/1 про адміністративне правопорушення від 24.05.2019 року, Припис про усунення від 24.05.2019 № С-2405/1, на підставі яких складена спірна Постанова про адміністративне правопорушення №А-0506/1 від 05.06.2019 року, відповідачем не складалися і позивачеві не вручалися.

Відповідач у відзиві проти позову заперечив, просив відмовити в його задоволенні в повному обсязі. Як зазначив відповідач, під час проведення позапланової перевірки так і під час винесення оскаржуваної постанови посадові особи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області діяли на підставі у межах та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України.

Також відповідач у відзиві вказує не те, що в протоколі про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-2405 та приписі № С-2405/1 помилково вказано рік їх винесення, с саме замість 2019 року помилково вказано 2018 рік.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.10.2019 залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 .

Третьою особою були надані письмові пояснення де викладено позицію стосовно даного спору.

Крім того, при вирішенні даної справи суд також враховує приписи ч.3 ст. 21 КАС України, відповідно до яких якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд.

Дослідивши обставини справи та оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

24.05.2018 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено припис № С-2405/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і прави. Вказаний Припис виданий гр. ОСОБА_1 та прийнятий за результатами проведення позапланової перевірки, проведеної на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

Приписом № С-2405/1 вимагалось усунути допущені порушення шляхом:

- внести зміни до будівельного паспорту, який виданий відділом містубудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації від 20.02.2018 № 80 в частині зміни розмірів господарчої будівлі (надвірна будівля) з 8.4м*12.0м на 14.64м*12.22м до 24.07.2019;

- перебудувати господарчу будівлю (надвірна будівля) розмірами 14.64*12.22 .. відповідно до розмірів, які зазначені у будівельному паспорті (8.4м*12.0м), який виданий відділом містубудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації від 20.02.2018 № 80 до 24.07.2019.

На останньому аркуші Припису № С-2405/1 від 24.05.2018 міститься підпис ОСОБА_1 про отримання копії примірника 27.05.2019.

Аналізуючи вказаний припис суд вважає обгрунтованою позицію відповідача у відзиві щодо помилковості зазначення року припису № С-2405/1, а саме, що вказаний припис винесено саме 24.05.2019.

05.06.2019 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийнято постанову № А-0506/1, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУПАП та накладено штраф у розмірі 5 100,00 грн. Вказана постанова прийнята за результатами проведеної позапланової перевірки, якою встановлено, що гр. ОСОБА_1 вимоги припису № С-1502/1 від 15.02.2018 не виконав, чим порушив ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". На останньому аркуші Постанови № А-0506/1 міститься підпис ОСОБА_1 про отримання копії примірника 05.06.2019.

Не погоджуючись з такими діями та рішеннями відповідача позивач і звернувся з даним позовом.

Вирішуючи даний спір, суд виходив з таких мотивів та норм права.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

У відповідності до положень ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 року № 439/2011, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

У відповідності до положень пункту 4 того ж Положення, Держархбудінспекція України відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства у сферах містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил, у сфері житлово-комунального господарства; проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням.

Працівники Держархбудінспекції України та її територіальних органів у випадках, визначених законодавством, мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, об`єктів будівництва та житлово-комунального господарства, а також з метою здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної зі створенням об`єктів архітектури, до місць провадження такої господарської діяльності незалежно від форми власності.

Підпунктом «а» п. 5 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України передбачено, що Держархбудінспекції України для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку видавати обов`язкові до виконання приписи щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

Судом встановлено, що відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, на підставі рішення Київського окружного адміністративного суду від 08.08.2018 року у справі №810/4638/17 видано направлення від 08.05.2019 року №278.19/01 для проведення позапланової перевірки у період з 13.05.2019 по 24.05.2019р. на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказана земельна ділянка за вищезазначеною адресою належить гр. ОСОБА_1 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯМ № 415401 від 16.05.2012 року, зареєстрований за№ НОМЕР_1 .

За результатами проведення такої позапланової перевірки було складено Акт № Т-2405/1 від 24.05.2019, Протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-2405/1 від 24.05.2017 (24.05.2019), Припис № С-2405/1 від 24.05.2018 (24.05.2019) та Постанова № А-0506/1 від 05.06.2019 про накладення штрафу.

З вказаних документів вбачається, що підставою їх прийняття стало те, що замовником будівництва гр. ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 14.64 х 12.22 м, а будівельним паспортом передбачено будівництво господарчої будівлі розмірами 8.4 х 12.0 м., що є відхиленням від затверджених проектних рішень - будівельного паспорту, який виданий виділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації від 20.02.2015 року №80.

Також судом встановлено, що стосовно вказаного порушення відповідачем вже виносились відповідні приписи, зокрема від 03.05.2017 року № С-0305/1 та від 15.02.2018 року № С-1502/1.

Отже, під час позапланової перевірки відповідачем було встановлено невідповідність розмірів господарської будівлі (надвірна будівля) розмірам, вказаних у будівельному паспорті, який виданий виділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації від 20.02.2015 року №80.

За наведених обставин суд приходить до висновку, що відповідач цілком обгрунтовано та правомірно виніс припис № С-2405/1 яким вимагав або внести відповідні зміни до будівельного паспорту, або перебудувати господарчу будівлю під вказані самим позивачем в будівельному паспорті розміри.

Таким чином, на переконання суду, під час винесення припису № С-2405/1, відповідач діяв у відповідності до вимог ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Невиконання попереднього припису від 15.02.2018 року № С-1502/1, що було встановлено в Акті від 24.05.2019 № Т-2405/1 під час перевірки, є підставою для притягнення до відповідальності згідно з приписами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з чим, на думку суду, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області обгрунтовано та правомірно прийнято Постанову №А-0506/1 від 05.06.2019 по справі про адміністративне правопорушення про визнання гр. ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення - невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Отже, посадові особи відповідача діяли в межах правового поля.

Необгрунтованим на думку суду є посилання позивача на сплив строк накладення адміністративного стягнення за Приписом від 15.02.2018 року №С-1502/1, встановлений ст.38 Кодексу України про адміністративні правопорушення, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Як вбачається з оскаржуваної Постанови №А-0506/1 від 05.06.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, остання прийнята за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі: Протоколу про адміністративне правопорушення від 24.05.2019 № 1-Л-А-2405/1; Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 24.05.2019; Припису від 24.05.2019 № С-2405/1.

Отже, оскаржувана Постанова №А-0506/1 від 05.06.2019 року була прийнята у зв`язку з порушеннями, а саме невиконання попереднього Припису № С-1502/1 від 15.02.2019 (помилкова дата 15.02.2018), що були встановлені та зафіксовані в Акті перевірки від 24.05.2019.

Отже, з 24.05.2019 (Акт перевірки) по 05.06.2019 (Постанова №А-0506/1) не сплив трьохмісячний строк визначений ч.1 ст. 38 КУпАП.

Крім того, Приписом № С-1502/1 від 15.02.2019 було зобов`язано позивача усунути виявлені порушення в строк до 15.03.2019. Постанова №А-0506/1 була прийнята 05.06.2019, тобто також в межах трьохмісячного строку визначеного ч.1 ст. 38 КУпАП.

Окрім цього, матеріалами справи підтверджується пояснення відповідача щодо технічної помилки в даті складання Припису № С-1502/1 від 15.02.2019, зокрема щодо помилкової його дати 15.02.2018 замість 15.02.2019.

Суд вважає необгрунтованим посилання позивача на неотримання ним оскаржуваного Припису та Постанови, оскільки, як вбачається з матеріалів справи Припис № С-1502/1 від 15.02.2018, Акт від 24.05.2019 № Т-2405/1, Припис від 15.02.2018 № С-1502/1 та Постанова №А-0506/1 від 05.06.2019 містять підписи позивача про отримання їх копій із зазначенням дати отримання.

Необгрунтованим також є посилання позивача не отримання ним направлення про проведення перевірки, оскільки відповідно до п.7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Отже, направлення на проведення перевірки не надсилається, а надається перевіряючими перед початком перевірки.

Матеріали справи містять направлення для проведення позапланового заходу від 08.05.2019 № 278.19/01 щодо перевірки об`єкта позивача за адресою: АДРЕСА_1 .

Як зазначив відповідач, вказане направлення було пред`явлено позивачу перед початком перевірки.

Судом встановлено, що в Акті перевірки наявні пояснення позивача у відповідній графі розділу X зроблені власноруч та міститься підпис позивача.

Крім того, в розділі IX Акту перевірки «Перелік питань для суб`єктів господарювання щодо здійснення контролю за діями посадових осіб органу державного нагляду» в графі 6*** таблички підтверджено, що під час проведення позапланової перевірки позивачу пред`явлено службове посвідчення та направлення для проведення позапланової, що підтверджується особистим підписом позивача.

При вирішенні даного питання суд враховує також позицію Верховного Суду викладену в постанові від 12.02.2019 у справі № 813/578/17. Зокрема, Верховний Суд зазначив, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.В той же час, ні приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Вказана дає підстави стверджувати, що відповідачем ніяким чином не порушено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, перевірка була проведена у присутності позивача, посвідчення та направлення для проведення перевірки пред`явлено, акт, протокол та припис позивачеві вручено у строки, передбачені КУпАП.

Таким чином, з вказаних вище обставин у своїй сукупності суд приходить до висновку, що доводи відповідача щодо правомірності винесення Постанови №А-0506/1 від 05.06.2019 та Припис № С-2405/1 є обґрунтованими та підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами.

Відповідно до частини 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з`ясувавши фактичні обставини справи та проаналізувавши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись статтями 77, 139, 241-246, 250, 255, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя О.В. Патратій