Справа № 380/1935/20
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2020-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/1935/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

секретар судового засідання Шийович Р.Я..

від позивача Гришин О.В.,

від відповідачів не прибув,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Західний Експертно-технічний Центр Держпраці» до Державної архітектурно будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про скасування припису та постанови.

Суть справи.

До Львівського окружного адміністративного суду звернулося Державне підприємство «Західний Експертно-технічний Центр Держпраці» (далі позивач) з позовною заявою до Державної архітектурно будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області (далі відповідач, Управління ДАБІ в Івано-Франківській області), в якій просить суд:

- скасувати винесену 28.02.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області постанову №16/1009/m.5/2020 про притягнення позивача до відповідальності, яка передбачена абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- скасувати винесений 17.02.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області припис про усунення порушень вимог законодавства.

В обґрунтування позову зазначено про те, що правопорушення, за вчинення якого позивача притягнено до відповідальності не мало місця і склад зазначеного правопорушення у сфері містобудівної діяльності відсутній. Твердження та припущення викладені в акті перевірки від 17.02.2020 не мають нічого спільного з фактичними даними та не відповідають дійсності. Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) відноситься до об`єктового рівня можливих наслідків відмови об`єктів та класу наслідків (відповідальності) СС1, оскільки для даного проекту будівництва розроблений і затверджений «Звіт оцінку впливу на довкілля» та отримано позитивний висновок.

Позивач вважає, що посадові особи відповідача приймали рішення стосовно позивача без жодних обґрунтувань, не враховували фактичних обставин у тому числі тих, на які їм звертали увагу в поясненнях та запереченні, що ставило під сумнів їх неупередженість.

Також позивач звертав увагу на те, що мали місце і процедурні порушення. Про проведення перевірки позивач дізнався лише через 13 днів після її завершення, за відсутності уповноважених представників позивача, без ознайомлення з наказом про проведення перевірки та направленнями, без офіційного оприлюднення інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Не зважаючи на викладене, ознайомившись із відповідними документами позивач виконав вимогу припису та скерував відповідачу експертний звіт з додатком складеним за результатами розгляду проектної документації за об`єктом «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною встановленою потужністю 35 МВт та ліній електропередач напругою 110Кв».

З позиції позивача, посадові особи відповідача видавали припис від 17.02.2020 та виносили постанову від 28.02.2020 опираючись на власні припущення, сформованих під час проведення перевірки з порушеннями процедури, а отже такі рішення за її наслідками є протиправними та слід скасувати.

Ухвалою суду від 11.03.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

08.04.2020 за вх.№18767 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву /а.с.127-133/. Відповідач з доводами позовної заяви не погоджується. Зазначив, що процедуру проведення позапланового заходу додержано повністю. За результатами заходу державного нагляду (контролю) встановлено наявність ряду порушень вимог чинного законодавства.

Особливу увагу відповідач звернув на те, що позивач уповноважив начальника юридичного відділу представляти його інтереси та відповідний представник був присутнім при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, надав пояснення щодо суті виявлених порушень. Оскільки його пояснення не спростовували обставини встановлених у матеріалах позапланової перевірки, Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області винесено постанову від 28.02.2020.

Просив у задоволенні позову відмовити повністю.

10.04.2020 за вх.№19380 від позивача надійшла відповідь на відзив /а.с.140-142/. Зазначив, що твердження відповідача є недостовірними. Зокрема до листа №1009/1.18/238 не долучено направлення на перевірку. Штамп вхідної кореспонденції свідчить лише про одержання листа. В листі взагалі відсутня інформація про додаток - направлення на перевірку.

Відповідач у своєму відзиві не надав жодного доказу та не спростував факту порушення процедури перевірки посадовими особами Управління ДАБІ в Івано-Франківській області, які видавали припис від 17.02.2020 та виносили постанову 28.02.2020.

Крім цього з позиції позивача, він повністю обґрунтував віднесення об`єкта «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною встановленою потужністю 35 МВт та ліній електропередач напругою 110 кВ» до класу наслідку СС1. Твердження відповідача про те, що проектом визначено будівництво ВЕС та лінії електропередач напругою 110 кВт, що перетворює вітрову енергію у електричну, яка передаватиметься на енергоринок України, не відповідає дійсності, оскільки жодних доказів таких тверджень не надано.

Відповідач ні в оскаржуваній постанові, ні у відзиві не довів обставини, на які він покликається, у тому числі щодо наявності у проектній документації алгоритму роботи ВЕС, який не передбачає роботи обладнання в автономному режимі.

Просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 13.05.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача позовні вимоги підтримав повністю, з підстав, що викладені у позовній заяві, відповіді на відзив просив позов задовольнити.

Відповідач явки уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, про дату, час і місце судового розгляду повідомлений засобами електронного зв`язку, шляхом надсилання тексту судової повістки на його офіційну електронну адресу. Клопотань про відкладення розгляду справи чи іншого змісту не подавав.

Суд заслухав вступне слово представника позивача, з`ясував підстави позову, відзиву, відповіді на відзив, фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дослідив письмові докази, долучені до матеріалів справи, та, -

в с т а н о в и в :

16.01.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВт в с. Рахиня та с. Новичка, Долинського району Івано-Франківської області», замовник ТзОВ «Альтернативна Енергетика Прикарпаття», експертна організація ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» складено акт №11/1009/m.7/2020 /а.с.10-37/.

Вказаним актом зафіксовано порушення, відповідальність за які передбачена абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В акті міститься відмітка про відмову від підписання керівником суб`єкта господарювання.

Згідно з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управління ДАБІ в Івано-Франківській області від 16.01.2020 /а.с.38-40/, виставлено вимогу усунути виявлене порушення до 26.01.2020 в порядку визначеному законодавством шляхом надання експертного звіту з додатком. Крім того у приписі вказано про необхідність повідомити про його виконання до 26.01.2020.

Також у такому проставлено відмітку про відмову від його підписання 16.01.2020.

Згідно з долученою до матеріалів справи накладною 289 (ШКІ) вказаний припис скеровано 20.01.2020 і вручено 29.01.2020 /а.с.41/.

Позивачем стосовно вказаного акта надано пояснення /а.с.42-44/, до якого долучено копія експертного звіту щодо розгляду проектної документації в частині міцності надійності та довговічності, інженерного забезпечення об`єкта будівництва за робочим проектом «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною встановленою потужністю 35 МВт та лінії передач напругою 110кВт» з додатком до нього /а.с.45-46, 53/.

Такі документи скеровано відповідачу засобами поштового зв`язку 06.02.2020 та отримано згідно з відміткою на повідомленні про вручення 17.02.2020 /а.с.55/.

Згідно з направленням №56/1009/m.7/2020 від 04.02.2020 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» направлено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Мельник М.Я., головного інспектора будівельного наагляду інспекційного відділу Мандрик І.І. для здійснення позапланової перевірки на «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, що розташована за адресою: Івано-Франківська область, Долинський район, с. Новичка та с. Рахиня» щодо дотримання суб`єктом містобудування товариство з обмеженою відповідльністю «Альтернативна Енергетика Прикарпаття», Державне підприємство «Західний експертно-технічний центр Держпраці» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №230 від 29.01.2020, на виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.01.2020. Строк дії направлення з 04.02.2020 до 17.02.2020.

Згідно з листом Управління ДАБІ в Івано-Франківській області №1009-1.18/238 від 06.02.2020 позивача повідомлено, що акт за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності по будівництву і експлуатації Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВт в с. Рахиня та с. Новичка Долинського району Івано-Франківської області буде складено 17.02.2020 на об`єкті перевірки. З метою реалізації прав позивача, визначених чинним законодавством у сфері містобудівної діяльності, запропоновано забезпечити особисту присутність керівника підприємства або уповноваженої ним належними чином особи о 14:00 год. 17.02.2020 за відповідною адресою /а.с.56-57/.

17.02.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області за результатами складення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВт в с. Рахиня та с. Новичка Долинського району Івано-Франківської області», замовник ТзОВ «Альтернативна Енергетика Прикарпаття», експертна організація «ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» складено акт №56/1009/m.7/2020 /а.с.58-83/.

У вказаному акті зафіксовано порушення вимог законодавства:

1. ч. 7 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Суб`єкти містобудування, які здійснювали проектування об`єкту та експертизу проекту будівництва. Передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, а саме: під час виконання проектних робіт розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушенням, при чому занижено клас наслідків до СС1. Проектом визначено будівництво ВЕС та лінії електропередач напругою 110 кВт, що перетворює вітрову енергію у електричну енергію, яка продаватиметься на енергоринок України. Даний проект попадає під перелік стратегічних пріоритетних напрямків інноваційної діяльності, а саме у частині нових та поновлювальних джерел енергії. Реалізація даного проекту сприяє нарощуванню обсягів виробництва та споживання енергії виробленої з альтернативних джерел з метою зменшення залежності України від традиційних паливно-енергетичних ресурсів.

Пунктом 4.13 ДСТУ 8855:2019 визначено, що до об`єктового рівня потрібно виносити об`єкти, які забезпечують відповідним ресурсом (питне водопостачання, водовідведення, електро-, газо-, і теплопостачання), комунікаціями, зв`язком будівлю (будинок), що за всіма характеристиками таблиці 1 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1.

Оскільки даний об`єкт будівництва проектується у населеному пункті і проектом передбачено вироблення та постачання електроенергії на енергоринок та для його функціонування і використання за функціональним призначенням передбачено будівництво ЛЕП 110 кВт, то даний об`єкт відноситиметься до об`єктів енергетики та інженерних мереж місцевого рівня (відповідно до п. 4.13 ДСТУ 8855:2019 До об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж місцевого рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються на території населених пунктів та додатку А3 ДСТУ 8855:2019 до об`єктів енергопостачання регіонального та місцевого рівнів потрібно відносити споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів).

Проектом визначено, що алгоритм роботи ВЕС не передбачає роботи обладнання в автономному режимі. Внутрішнє програмне забезпечення інветора при відключеній зовнішній ЛЕП. У разі невідповідності параметрів електричної мережі налаштуванням інверторів ВЕС (аварійна чи нештатна ситуація) передбачається їх відключення від енергомережі до моменту стабілізації роботи об`єднаної енергетичної системи України. Тобто проектований об`єкт будівництва (ВЕС) знаходитиметься у стані, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням, відповідно даний об`єкт не відповідає критеріям загальнодержавного чи об`єктового рівня.

Оскільки згідно з п. 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням та п. 4.7 ДСТУ 8855:2019 під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу, то згідно таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 за критерієм «Припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж» будівництво ВЕС відноситься до класу наслідків (відповідальності ) СС2;

2. ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» назва об`єкту будівництва у зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 від 24.12.2019 ФВ66 не відповідає назві в розробленій проектній документації, а саме у повідомленні звучить як «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт на лінії електропередач напругою 110 кВ», а в проектній документації «Будівництво та експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ». У повідомленні про початок виконання будівльних робіт надано недостовірні дані /а.с.59-63/.

При цьому вказано положення законодавства, якими встановлено відповідальність за порушення вимог законодавства (за наявності): абз. 3 ч. 1 ст. 2, п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з відміткою від підписання акту посадова особа позивача відмовилася /а.с.64, 66/.

17.02.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно з яким виявлені порушення ч. 1 ст. 31, ч. 6 ст. 32 «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», відповідальність за які передбачено абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

Також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 12:00 28.02.2020 у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області.

У вказаному протоколі зазначено, що другий примірник протоколу отримав ОСОБА_1 17.02.2020, від його підписання відмовився /а.с.84-87/.

17.02.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у якому викладено вимогу про усунення виявлених за наслідками позапланової перевірки порушень згідно з чинним законодавством до 17.03.2020. Від підписання вказаного припису Шпєлик М.М. відмовився /а.с.88-90/.

26.02.2020 позивач скерував відповідачу заперечення до акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №56/1009/m.7/2020. У такому ствердив про його оримання лише 24.02.2020 /а.с.94-98/.

Згідно з постановою від 28.02.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №16/1009/m.5/2020 на підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, які брали участь у розгляді справи, зокрема начальника юридичного відділу Гринишина О.В., керуючись Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» Управління ДАБІ в Івано-Франківській області постановило визнати ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 37836,00 грн.

Примірник постанови отримав начальник юридичного відділу Гринишин О.В. 28.02.2020 /а.с.91-93/.

Не погоджуючись із приписом від 17.02.2020 та постановою від 28.02.2020, вважаючи їх протиправними та такими, що порушують права позивача, ДП „Західний експертно-технічний центр Держпраці звернувся до суду із цим позовом.

Вирішуючи справу, суд керується таким.

Завданням адміністративного судочинства України відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» №687-XIV від 20.05.1999 у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин»:

· архітектурна діяльність - діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування, забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері (абз. 2);

· об`єкти архітектурної діяльності (об`єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об`єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів (абз. 3);

· суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування (абз. 4);

· експертиза - діяльність фахівців-експертів, які мають відповідні кваліфікаційні сертифікати і за дорученням замовника надають звіти щодо відповідності проектних рішень вимогам законодавства, державним нормам, стандартам, будівельним нормам і правилам та які несуть відповідальність за достовірність наданих звітів (абз. 10);

· замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування (абз. 11).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 (у редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин, далі Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Статтею 41 Закону №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Зокрема підставою для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю (п. 4 абз. 6 ч. 1 ст. 41 №3038-VI).

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки визначені у ч. 4 ст. 41 Закону №3038-VI:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Відповідно до ч.ч. 7, 9 ст. 41 Закону №3038-VI постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (у редакції від 01.07.2019, з 13.03.2020 зупинено дію) (далі Порядок №553).

Вимоги щодо дотримання державного архітектурно-будівельного контролю встановлено п. 2 Порядку №553. Зокрема державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку №553).

Згідно з приписами п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю (абз.6 п. 7 Порядку №553).

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (абзаци 10, 11 п. 7 Порядку №553).

Права та обов`язки посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки зафіксовані у п.п. 11, 12 Порядку №553, а суб`єктів містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль у п.п. 13, 14 Порядку №553.

Згідно з п. 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 Порядку №553).

Згідно з п.п.19, 20, 22 Порядку №553 Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно з приписом п. 21 Порядку №553 Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994 (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин, далі Закон №208/94-ВР).

Згідно з ст. 1 Закону №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Судом встановлено, що від підписання припису від 16.01.2020 позивач відмовився, такий йому скеровано засобами поштового зв`язку 20.01.2020 та отримано ним 29.01.2020. При цьому у приписі встановлено термін його виконання 26.01.2020 шляхом надання експертного звіту з додатком.

Надалі листом від 06.02.2020 №1009-1.18/238 позивачу скеровано лист про проведення позапланової перевірки 17.02.2020. На вказаному листі проставлено штамп вхідної кореспонденції позивачем 10.02.2020. Вказане зазначене і у відзиві відповідача.

Своєю чергою відомостей про те, що до вказаного листа долучено направлення №56/1009/m.7/2020 у такому не міститься.

Також позивач покликався на те, що всупереч приписам п. 12 Порядку №553 відповідач не розмістив на своєму офіційному веб-сайті інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Хоча вказане покликання відповідачем і не спростовано, з позиції суду позивач зі змісту листа від 06.02.2020 мав об`єктивну можливість дізнатися про проведення позапланової перевірки. З огляду на таке, покликання про те, що позивач дізнався про проведення перевірки через 13 днів після її закінчення не є достатньо обґрунтованим. Крім того, в акті перевірки від 17.02.2020 проставлено відмітку про відмову від його підписання. Жодних доказів того, що позивач відмовився від проведення перевірки чи не допустив посадових осіб до її проведення матеріали справи не містять.

Стосовно зафіксованих у акті перевірки порушень, внаслідок яких винесено оскаржувані у цій справі припис від 17.02.2020 та постанову від 28.02.2020 суд зазначає таке.

Згідно з приписами ст. 31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

До проектної документації на будівництво об`єктів, що підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», додаються результати оцінки впливу на довкілля.

Експертиза проектів будівництва проводиться в установленому Кабінетом Міністрів України порядку експертними організаціями незалежно від форми власності, які відповідають критеріям, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, відомості про які внесені таким органом або на підставі делегованих повноважень саморегулівною організацією у сфері архітектурної діяльності за відповідним напрямом підприємницької діяльності (у разі її утворення) до переліку експертних організацій. До проведення експертизи залучаються (у тому числі на підставі цивільно-правових договорів) експерти з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, які пройшли професійну атестацію, що проводилася із залученням представників відповідних центральних органів виконавчої влади, та отримали відповідний кваліфікаційний сертифікат. Порядок проведення професійної атестації таких експертів встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Орган (організація), що формує перелік експертних організацій, оприлюднює його на своєму офіційному веб-сайті у вільному безоплатному доступі та підтримує в актуальному стані на підставі інформації, яка щоквартально подається експертними організаціями. У разі встановлення невідповідності експертної організації визначеним критеріям відомості про таку організацію виключаються з переліку експертних організацій. Порядок формування та ведення переліку експертних організацій визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Не підлягають обов`язковій експертизі проекти будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Статтею 32 Закону №3038-VI передбачено, що клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта (ч. 1).

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови) (ч. 3).

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ); пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки); об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»; житлові будинки понад чотири поверхи; об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти: пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»; житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті (ч. 5).

Стосовно розрахунку визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації, яка розроблена з позиції відповідача, з порушеннями, зокрема, заниження класу наслідків, суд зазначає таке.

До матеріалів справи долучено робочий проект 04.10/2019 ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття» «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною встановленою потужністю 50МВт та ліній електропередач напругою 110кВт Івано-Франківська область Долинський район с. Рахиня» нове будівництво з пояснювальною запискою (Том 1) /а.с.166-251/.

У п. 5.1 Клас наслідків об`єкта вказано, що згідно Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідно до чинного ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» клас наслідків (відповідальності) об`єкта визначають згідно додатку А ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» і Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо інвестиційної привабливості будівництва об`єктів відновлюваної енергетики». Клас наслідків (відповідальності) СС1 /а.с.178/.

Своєю чергою з 01.12.2019 визначення класу наслідків (відповідності) будівель та споруд здійснюється згідно з ДСТУ 8855:2019, який розроблено на заміну ДСТУ-Н Б В.1.2-16.

Відповідно до приписів п.п. 4.2, 4.3 ДСТУ 8855:2019 клас наслідків можливо визначити окремо як для об`єктової, так і для лінійної частини будівництва.

За ДСТУ 8855:2019 «Визначення класу наслідків (відповідальносі)» диференційовано критерії визначення класу наслідків (відповідальності) об`єкта, які визначаються через характеристики можливих наслідків відмови об`єкта. Такими критеріями є:

-можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 50 осіб);

-можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 100 осіб);

-можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають зовні об`єкта (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 100 осіб);;

-обсяг можливого економічного збитку (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 2500 мінімальних розмірів заробітних плат);

-можливість припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж (встановлена норма для класу наслідків СС1 об`єктів рівень).

Згідно з п. п. 4.6, 4.7 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням. Під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу.

Згідно з п. 4.11 ДСТУ 8855:2019 небезпекою для здоров`я і життя (життєдіяльності) людей, які перебувають в зовні об`єкта, є можливе порушення нормальних умов їх життєдіяльності більше ніж на три доби.

Під порушенням нормальних умов життєдіяльності потрібно розуміти відсутність питного водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання (в осінньо-зимовий період) та/або така зміна технічного стану споруди (в тому числі лінійної), будівлі (приміщення), внаслідок якої вона стала аварійною або не придатною до експлуатації, та/або зміна стану території (об`єкта), внаслідок якої проживання населення і провадження господарської діяльності на території (об`єкті) є неможливим.

Пунктом 4.12 ДСТУ 8855:2019 установлено, що для підрахунку можливих матеріальних збитків і (або) соціальних втрат від відмови об`єкта, пов`язаних з припиненням експлуатації або із втратою його цілісності, проектувальник визначає найбільш імовірні прогнози можливої аварії (наприклад, пошкодження, вихід із ладу, руйнування тощо), що сталася з техногенних або природних причин відповідно до ДБН В.1.2-14. Прогнози можливої аварії наводяться у пояснювальній записці проектної документації на будівництво у розділі «Забезпечення надійності та безпеки» або в розрахунку класу наслідків (відповідальності).

Згідно з п. 4.13 ДСТУ 8855:2019 для визначення рівня лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж (загальнодержавний, регіональний чи місцевий) доцільно використовувати показники містобудівної документації відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

До лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж: загальнодержавного рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються відповідно до Генеральної схеми планування території України, перетинають територію чи забезпечують потребу у цих об`єктах не менше ніж двох регіонів; регіонального рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються відповідно до схем планування територій та генеральних планів міст; місцевого рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються на території населених пунктів.

До об`єктового рівня потрібно відносити об`єкти, які забезпечують відповідним ресурсом (питне водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання), комунікаціями, зв`язком будівлю (будинок), що за всіма характеристиками таблиці 1 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1 або комплекс (будову), що за сукупними показниками не перевищує рівень, установлений для об`єктів класу наслідків (відповідальності) СС1.

Приписами п. 4.14 ДСТУ 8855:2019 передбачено, що для визначення класу наслідків (відповідальності) за характеристикою «Припинення функціонування об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж» потрібно користуватися додатком А.

Згідно з п. А3 додатку А до ДСТУ 8855:2019 до об`єктів енергопостачання потрібно відносити: загальнодержавного рівня споруди магістральних ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій напругою 330 кВ і вище; регіонального та місцевого рівнів споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів.

Представник позивача пояснив, що майбутня Долинська вітроелектростанція не обслуговуватиме будівлі чи підприємства, не може бути джерелом електропостачання житлового чи промислового об`єкту, є незалежним об`єктом і приєднується до існуючої електромережі для скиду вже згенерованої електроенергії. Робота електросітки не залежить від роботи вітроелектростанції, оскільки робота вітроелектростанції в будь-який момент може бути відключена у зв`язку з погодніми умовами (штиль або сильний вітер), а тому вітроелектростанція за критерієм припинення функціонування має об`єктовий рівень.

Крім цього, суд вважає безпідставними покликання відповідача на розроблення ЛЕП 110кВт, та відповідно віднесення об`єкта до об`єктів енергетики та інженерних мереж місцевого рівня, з огляду на таке.

Як зазначено вище, до незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля). Судом встановлено, що згідно з відомостями Загальної частини Пояснювальної записки у таблиці 1.1, що вихідними матеріалами для проектування відповідного об`єкта є у тому числі технічні умови на приєднання до електричних мереж від АТ «Прикарпаттяобленерго» /а.с.172/.

Крім того до Робочого проекту (том 1 Пояснювальна записка) визначено додатки, зокрема №2 Висновок з оцінки впливу на довкілля 5 від 15.02.2019 (дата офіційного опублікування 18.02.2020), Управлінням екології та природних ресурсів Івано-Франкіської обласної державної адміністрації №03-04/5, який надавася відповідачу /а.с.101-112/. Висновок є позитивним, будівництво і експлуатація вітрової електростанції не призведе до екологічно-небезпечних змін поточного стану довкілля.

Доцільно зауважити, що висновок розроблено стосовно діяльності Долинської вітроелектростанції загальною встановленою потужністю 50 МВт, що перевищує реальну 35 мВт, зазначену в Робочому проекті.

Доцільно зауважити, що згідно з висновками Експертного звіту за №1270.6888.19/7738 від 23.12.2019 проведеного позивачем /а.с.45-53/ вказана проектна документація розроблена згідно вихідних даних на проектування з дотриманням вимог щодо міцності, надійності та довговічності, інженерного забезпечення об`єкта будівництва.

Доказів скасування чи нечинності вказаного висновку, його протиправності до матеріалів справи не надано.

Щодо порушень ч. 8 ст. 36 Закону №3038-VI, а саме замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення, суд зауважує, що замовником будівництва є ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття», а не позивач, а тому суд подивований перекладенням такої відповідальності на експертну організацію позивача.

З огляду на викладене, позивачем у повному обсязі спростовано порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, викладені у акті перевірки від 17.02.2020, а тому, винесений припис про їх усунення від 17.02.2020 є безпідставним та протиправним.

Відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Своєю чергою згідно з п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Оскільки оскаржувану постанову від 28.02.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено саме за правопорушення, передбачене абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону №208/94-ВР, вчинення якого повністю спростовано позивачем, з позиції суду вона є протиправною, а тому слід скасувати.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Всупереч критеріям правомірності дій, бездіяльності, рішень суб`єкта владних повноважень визначених ч. 2 ст. 2 КАС України припис від 17.02.2020 та постанова від 17.02.2020 таким вимогам не відповідають.

З врахуванням викладеного, суд системно проаналізував положення чинного законодавства України, оцінив подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, та дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25,72-77, 90, 139, 241-246, 250, пп. пп. 15.5 п. 15 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України, суд -

в и р і ш и в :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.02.2020.

3. Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області №16/1009/m.5/2020 від 28.02.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

4. Стягнути на користь Державного підприємства «Західний експертно-технічний Центр Держпраці» (79037, м. Львів, вул. Б.Хмельницького, 233а; ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, 26; ) судові витрати у виді судового збору 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду, з врахуванням гарантій встановлених пунктом 3 Розділу VI «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України.

В судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 19.06.2020.

Суддя Кравців О.Р.