Справа № 580/3136/19
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3136/19 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
Суддя-доповідач: Л.В. Губська
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Епель О.В., Степанюка А.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом Державного кадастрового реєстратора міськрайонного управління у Смілянському районі та м. Сміла Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Семко Яни Андріївни до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), треті особи: державний виконавець відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Лисенко Максим Анатолійович, ОСОБА_1 , про визнання протиправними дій та скасування акта та постанови, зобов`язання закрити виконавче провадження,-

В С Т А Н О В И В:

Державний кадастровий реєстратор міськрайонного управління у Смілянському районі та м. Сміла Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Семко Яна Андріївна звернулась до суду з позовом, в якому просила:

- визнати протиправними дії державного виконавця Лисенка Максима Анатолійовича щодо складання акта державного виконавця від 19 лютого 2019 року та винесення постанови про накладення штрафу від 19 лютого 2019 року;

- скасувати акт державного виконавця від 19 лютого 2019 року;

- скасувати постанову про накладення штрафу від 19 лютого 2019 року;

- зобов`язати державного виконавця Лисенка Максима Анатолійовича закрити виконавче провадження ВП №54334761 у зв`язку з виконанням рішення суду.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

Керуючись ч. 13 ст. 171 КАС України, Черкаським окружним адміністративним судом постановлено ухвалу від 08 листопада 2019 року, якою позивачу надано строк до 13.11.2019, для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- позовної заяви в новій редакції, приведеної у відповідність до вимог статті 160 Кодексу адміністративному судочинства України, із доказами її направлення відповідачу та третій особі;

- оригіналу документу про сплату судового збору в сумі 1921 грн.

05.03.2020 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із заявою, в якій просив суд з власної ініціативи виправити описку в ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 08.11.2019 із зазначенням виразу «судовий збір має бути сплачений Міськрайонним управлінням у Смілянському районі та м. Сміла Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області», замість «судовий збір має бути сплачений Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області».

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2020 року вказану заяву повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, третя особа ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд безпідставно застосував приписи ст. 167 КАС України при розгляді його заяви, в той час як заява є цілком обґрунтованою та подана з дотриманням вимог ст. 253 КАС України, у зв`язку з чим висновки суду першої інстанції є хибними.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце апеляційного розгляду, до суду не прибули, що не перешкоджає судовому розгляду справи.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року позов задоволено частково, внаслідок чого визнано протиправною та скасовано постанову державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Лисенка Максима Анатолійовича про накладення штрафу від 19 лютого 2019 року ВП №54334761. В решті позовних вимог відмовлено.

В подальшому, постановою Верховного Суду від 14 квітня 2020 року в справі № 580/3136/19 рішення судів попередніх інстанції скасовані, а справу направлено на новий розгляд до Черкаського окружного адміністративного суду.

Повертаючи без розгляду подану ОСОБА_1 заяву про виправлення описки в судовому рішенні, суд першої інстанції, застосувавши аналогію закону та керуючись ч. 2 ст. 167 КАС України, вважав цю заяву безпідставною та необгрунтованою, крім того, зауважив, що оскільки, справа № 580/3136/19 направлена до Черкаського окружного адміністративного суду на новий розгляд, виправлення описок до процесуальних документів, прийнятих до направлення справи на новий розгляд, не здійснюється.

З даного приводу колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до частини 1 статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Правила даної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Таким чином, умовою для виправлення описки в тексті судового рішення є наявність в ньому помилки чи описки. При цьому, описка полягає у порушенні правил граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Суд, виправляючи описку у своєму рішенні, не може змінювати зміст цього рішення.

При цьому, опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описка може бути допущена у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, в якій передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Інструмент виправлення описок застосовується із метою оперативного та дієвого усунення помилок технічного характеру в судовому рішенні, тобто таких, що за своєю природою є не юридичними та не процесуальними, а також не впливають на зміст чи порядок виконання судового рішення.

Так, в мотивувальній частині ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2019 року зазначено, що Семко Я.А. при поданні позовної заяви судовий збір не сплатила з посиланням на пільгу щодо його сплати як інваліду 2 групи.

Враховуючи характер спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що оскаржуваною постановою накладено штраф не на фізичну особу Семко Яну Андріївну , а на посадову особу Міськрайонного управління у Смілянському районі м. Сміла Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Семко Яну Андріївну.

Відтак, оскільки оскаржуваною постановою накладений штраф на посадову особу, судовий збір підлягає сплаті державним органом, з яким посадова особа Семко Я.А. перебуває у трудових правовідносинах.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань під вказаним в оскаржуваній постанові кодом зареєстроване Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області.

При цьому, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області не містить в своїй структурі відокремлених підрозділів, відтак Міськрайонне управління у Смілянському районі та м. Сміла є структурним підрозділом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області без статусу відокремленого підрозділу.

Враховуючи викладене, судовий збір має бути сплачений Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області.

Даценко О.І., як в заяві про виправлення описки так і в апеляційній скарзі наполягає на тому, що судом неправильно визначено суб`єкта справляння судового збору, з огляду на зміст технічного запису судового засідання від 13 листопада 2019 року. Відтак, на переконання апелянта в ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2019 року мають бути внесені зміни стосовно особи, якою має бути сплачений судовий збір, а саме Міськрайонним управлінням у Смілянському районі та м. Сміла Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області.

Проте, колегія суддів вважає такий висновок безпідставним з огляду на правову природу інституту виправлення помилок в судовому рішенні.

Диспозиція ч. 1 ст. 253 КАС України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Щодо застосування судом першої інстанції аналогії закону, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ч. 6 ст. 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Стаття 167 КАС України визначає загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху є документом, який підлягає виконанню - то її зміст стосується лише особи, якій належить виконати цю ухвалу. Враховуючи, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2019 року не вирішувалось питання про права, свободи чи інтереси ОСОБА_1 , то подана заява є очевидно безпідставною.

Разом з цим, колегія суддів не може погодитись з твердженням суду першої інстанції щодо неможливості внесення виправлень до процесуальних документів, прийнятих у справі до направлення останньої на новий розгляд, втім, судом по суті прийняте правильне рішення й підстав для його скасування не вбачається.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення без розгляду заяви ОСОБА_1 . Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 316, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Епель

А.Г. Степанюк