Справа № 640/4614/20
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2020-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 червня 2020 року м. Київ № 640/4614/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представника Кабінету Міністрів України про залишення позовної заяви без розгляду

за позовом ОСОБА_1

до Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України

Кабінету Міністрів України

про стягнення середнього заробітку, невиконання судового рішення

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває справа за позовною заявою ОСОБА_1 (далі - Позивач) до Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України та Кабінету Міністрів України про:

визнання протиправною бездіяльність Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України щодо не поновлення на посаді заступника голови Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України Бєляєва Олега Анатолійовича;

визнання протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не поновлення на посаді заступника голови Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України ОСОБА_1

стягнення середнього заробітку з Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України та Кабінету Міністрів України у сумі 569 282 грн. 40 коп. солідарно.

- стягнення компенсації за затримку виплати заробітної плати з Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України та Кабінету Міністрів України на користь ОСОБА_1 за період з 16 березня 2015 року по день подання позовної заяви 05 лютого 2020 року у сумі 84 724 грн. 96 коп. солідарно.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 березня 2020 року відкрито провадження у адміністративній справі №640/4614/20 за правилами спрощеного позовного провадження.

Розглянувши клопотання представника Кабінету Міністрів України про залишення позовної заяви без розгляду, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 50 Закону України «Про державну службу» держава забезпечує достатній рівень оплати праці державних службовців для професійного виконання посадових обов`язків, заохочує їх до результативної, ефективної, доброчесної та ініціативної роботи.

Згідно з частиною другою статті 50 Закону України «Про державну службу» заробітна плата державного службовця складається з:

- посадового окладу;

- надбавки за вислугу років;

- надбавки за ранг державного службовця;

- премії (у разі встановлення).

Відповідно до положень частини першої статті 94 Кодекс законів про працю України та частини першої статті 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Згідно зі статтею 1 Конвенції «Про захист заробітної плати» № 95, ухваленої генеральною конференцією Міжнародної організації праці та ратифікованої Україною 30 червня 1961 року, термін "заробітна плата" означає, незалежно від назви й методу обчислення, будь-яку винагороду або заробіток, які можуть бути обчислені в грошах і встановлені угодою або національним законодавством, що їх роботодавець повинен заплатити працівникові за працю, яку виконано чи має бути виконано, або за послуги, котрі надано чи має бути надано.

У рішенні від 15 жовтня 2013 року № 8-рп/2013 у справі № 1-13/2013 Конституційний Суд України зазначив, що поняття «заробітна плата» і «оплата праці», які використано у законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків, а також дійшов висновку, що під заробітною платою, що належить працівникові, необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.

Крім того, на підставі статті 2 Закону України «Про оплату праці» структуру заробітної плати можна визначити, беручи до уваги положення Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13 січня 2004 року № 5 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27 січня 2004 року за № 114/8713 (далі - Інструкція № 114/8713), розробленої відповідно до Закону України від 17 вересня 1992 року № 2614-ХІІ «Про державну статистику» та Закону України № «Про оплату праці» з урахуванням міжнародних рекомендацій у системі статистики оплати праці й стандартів Системи національних рахунків (за змістом преамбули цієї Інструкції).

Відповідно до пункту 1.3 Інструкції № 114/8713 для оцінки розміру заробітної плати найманих працівників застосовується показник фонду оплати праці. До фонду оплати праці включаються нарахування найманим працівникам у грошовій та натуральній формі (оцінені в грошовому вираженні) за відпрацьований та невідпрацьований час, який підлягає оплаті, або за виконану роботу незалежно від джерела фінансування цих виплат. Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати; фонду додаткової заробітної плати; інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Середній заробіток за час за час затримки поновлення на посаді не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що заробітна плата це плата за професійне виконання посадових обов`язків, середній заробіток за час затримки поновлення на посаді, за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною, у розумінні статті 95 Кодексу законів про працю України та Законів України «Про державну службу» та «Про оплату праці».

У постанові Великої палати Верховного суду від ЗО січня 2019 року у справі № 910/4518/16 провадження № 12-301 гс 18 надано аналогічний правовий висновок, що середній заробіток за час за час затримки поновлення на посаді не входить до структури заробітної плати.

З огляду на зазначене, з наведених норм чинного законодавства вбачається, що середній заробіток за час за час затримки поновлення на посаді за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною, тобто заробіток за час за час затримки поновлення на посаді не входить до структури заробітної плати.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Згідно з частиною першою статті 2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Частиною другою статті 2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру:

- пенсії;

- соціальні виплати;

- стипендії;

- заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

З огляду на вищезазначене:

Середній заробіток за час за час затримки поновлення на посаді, не входить до структури заробітної плати.

Компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати підлягає заробітна плата.

Компенсації громадянам втрати частини доходів не входить до структури заробітної плати, не є заробітною платою, а є додатковим видом відповідальності роботодавця.

Разом з тим, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху після відкриття провадження у справі, з огляду на наступне.

За змістом пунктом 3 частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) Суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам статей 160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру має бути сплачено судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 3 частини другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позовної заяви не майнового характеру має бути сплачено судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно з частиною другою статті 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено, що з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу складає 2102 гривні.

Частиною п`ятою статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Відповідно до частини восьмої статті 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень Закону України «Про державну службу». Кодексу законів про працю України. Закону України «Про оплату праці» середній заробітку за час затримки поновлення на посаді не є заробітною платою, не входить до структури заробітної плати, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця.

Згідно з положеннями Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» компенсація громадянам втрати частини доходів підлягає заробітна плата, сама компенсація не входить до структури заробітної плати, не є заробітною платою, а є додатковим видом відповідальності роботодавця за несвоєчасну виплату заробітної плати.

Позовної заяви Позивача містить 4 позовні вимоги: 2 немайнового характеру та 2 майнового характеру, за які відповідно до Закону України «Про судовий збір» мало бути сплачено судовий збір у загальній сумі 6540,12 грн., з них:

Стягнення 569 282 грн. 40 коп. середнього заробітку з Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України - 5 692 грн. 82 коп.

Стягнення солідарно 84 724 грн. 96 коп. з Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України та Кабінету Міністрів України компенсації за затримку виплати середнього заробітку - 847 грн. 30 коп.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду :

1) - оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом у розмірі 6540,12 гривень судового збору за наступними реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, Рахунок отримувача - UA4026007, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Відповідно до ч.3 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та керуючись ст.160, ст.161, ч.1 ст.169, ст.243, ст.248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання представника Кабінету Міністрів України про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити частково.

2. Позовну заяву ОСОБА_2 залишити без руху.

3. В іншій частині Клопотання представника Кабінету Міністрів України відмовити.

4. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків.

5. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України.

6. Копію ухвали невідкладно надіслати особам, що звернулися із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Качур