Справа № 200/2128/20-а
Суддя: Буряк І.В.
Дата ухвалення: 2020-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2020 р. Справа№200/2128/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Буряк І.В.,

секретаря судового засідання Соколової С.О.,

за участю:

представник позивача: не з`явився

представник відповідача Яковлєва А. С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Шахтоуправління "Донбас" до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про скасування податкового повідомлення-рішення, -

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Шахтоуправління «Донбас» (далі - позивач, ТОВ «Шахтоуправління «Донбас») звернулося до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Донецькій області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 15.10.2019 № .

В обґрунтування позовних вимог зазначено таке.

Оспорюване податкове повідомлення-рішення (далі - ППР) прийнято на підставі висновків акта перевірки, що не відповідають дійсності. Так, при перевірці було використано податковий розрахунок від 18.04.2017 № за 1 квартал 2017 року, проте, стверджує позивач, такого розрахунку із квитанцією позивачем не надсилалося, податкова декларація з рентної плати із таким номером теж відсутня.

Крім того, відповідь на заперечення до акта перевірки та спірне ППР направлені позивачу одним поштовим відправленням, що є порушенням п. 86.7, п. 86.8 ст. 86 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Висновки податкового органу про граничний термін сплати зобов`язання - 19.05.2017 є необґрунтованими, а розрахунок кількості днів затримки та підстави нарахування у податковому повідомленні-рішенні не відповідають дійсності.

Крім того, наголошує позивач встановлення факту порушення сплати зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (кам`яне вугілля) за І квартал 2017 року вже було предметом судового розгляду, а саме у рішенні Донецького окружного адміністративного суду від 14.02.2018 справа № 805/75/18-а. Відтак, повторне проведення податковим органом перевірки термінів сплати зазначеного зобов`язання є неправомірним.

17 березня 2020 року ГУ ДПС у Донецькій області надано відзив на позовну заяву за змістом якого зазначено про необґрунтованість позовних вимог з нижчевикладених підстав.

Аналіз норм ПК України, у редакції чинній на момент проведення камеральної перевірки, свідчить, що до предмета такої належить, у тому числі, своєчасність сплати податкових зобов`язань.

Щодо реєстраційного номера декларації, зазначено, що податкова декларація та додатки до неї є єдиним, нерозривним і цілісним документом звітності, у якому проставляється, згідно алгоритмів обробки податкової звітності реєстраційний номер головного документа, у даному випадку це реєстраційний номер податкової декларації з рентної плати. За даними інформаційних систем ДПС установлено, що 18.04.2017 на електронну адресу платника направлено квитанції № 2 з повідомленням про обробку та прийняття податкової декларації з реєстраційним номером , а також Квитанцію № 2 до Додатку 1 з реєстраційним номером головного документа, тобто декларації. Реєстраційний номер № 967920702 є внутрішнім номером Додатку № 1. Таким чином, реєстраційний номер декларації з рентної плати та додатку до неї є номер головного документа, а саме .

Крім того, предметом спірної перевірки був факт несвоєчасної сплати узгодженого податкового зобов`язання, тоді як судовим рішенням у справі № 805/75/18-а встановлено факт невиконання позивачем податкового обов`язку щодо сплати податкового зобов`язання.

Щодо правомірності застосування та розміру штрафних санкцій, то ГУ ДПС у Донецькій області зазначає, що позивач затримав сплату податкового зобов`язання більш як на 30 днів, а отже штрафна санкція розрахована вірно.

19 березня 2020 року позивачем надано додаткові пояснення, за змістом яких позивачем наголошено на хибності доводів податкового органу щодо визначення граничної дати сплати податкового зобов`язання, а саме 19.05.2020. Звертається увагу на недотримання податковим органом принципу «належного урядування».

26 березня 2020 року позивачем надано відповідь на відзив, де зазначено про необґрунтованість доводів відповідача та відсутність доказів на спростування заявленим у позові порушенням.

Розгляд справи неодноразово відкладався за клопотання сторін через оголошення карантину, спричиненого коронавірусною інфекцією Covid 19.

12 червня 2020 року судом отримано клопотання позивача про розгляд справи у письмовому провадженні.

У судовому засіданні від 15 червня 2020 року представниця відповідача надала пояснення у справі, проти задоволення позовних вимог заперечувала.

Фактичні обставини справи встановлені судом такі.

ТОВ «Шахтоуправління «Донбас» зареєстроване у якості юридичної особи, включене до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців за кодом 36982901, місцезнаходження юридичної особи: 85400, Донецька обл., місто Селидове, вилиця Щорса, будинок 10, квартира 67; Код КВЕД 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням (основний);

ГУ ДФС у Донецькій області проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженого податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення ТОВ «Шахтоуправління «Донбас» за результатами якої складено акт від 20.08.2019 № 362/05-99-43-08/36982901 (далі Акт перевірки).

Перевірка проведена на підставі п. 201.10 ст. 200 ПК України та у порядку пп. 75.1 ст. 75, ст. 76 ПК України.

При перевірці використано розрахунок з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин від 18.04.2017 № за І квартал 2017 року.

Результати перевірки.

Платником порушено термін сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами за І квартал 2017 року - розрахунок з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин від 18.04.2017 № до податкової декларації з рентної плати від 18.04.2017 № - 1 629 504,19 грн.

Висновок.

Перевіркою встановлено порушення термінів сплати самостійно визначеного податкового зобов`язання: з рентної плати за користування надрами за І квартал 2017 року, визначених п. 57.1 ст. 57 та п. 257.5 ст. 257 ПК України.

Відповідальність передбачена п. 126.1 ст. 126 ПК України.

Позивач, не погоджуючись із такими висновками акта перевірки, надав заперечення від 27.09.2019 № 102-юр, (отримано податковим органом 01.10.2019 згідно поштового відправлення № 268), які були розглянуті та згідно відповіді податкового органу від 10.10.2019 № 12083/10/05-99-53-41 залишені без змін.

15 жовтня 2019 року ГУ ДПС у Донецькій області прийнято ППР форми «Ш» № , яким встановлено порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами, визначеного п. 57.1 ст. 57, п. 257.5 ст. 257 ПК України та на підставі ст. 126 ПК України зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20 % у сумі 10 079,65 грн.

Фактичні обставини, що стали підставою для винесення спірного ППР такі.

18 квітня 2017 року ТОВ «Шахтоуправління «Донбас» подано податкову декларацію з рентної плати за 1 квартал 2017 року, де визначено податкове зобов`язання з рентної плати у розмірі 1 629 504 19 грн.

Згідно квитанцій № 1 та № 2 документ доставлено до центрального рівня ДПС України та районного рівня - Костянтинівська ОДПІ ГУ ДФС 18.04.2017, реєстраційний номер: , пакет прийнято.

Також 18 квітня 2017 року ТОВ «Шахтоуправління «Донбас» подано розрахунок № 1 з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, визначене податкове зобов`язання за звітний період - 1 629 504,19 грн.

Згідно квитанції № 1 та № 2 документ доставлено до центрального рівня ДПС України та районного рівня - Костянтинівська ОДПІ ГУ ДФС 18.04.2017, реєстраційний номер: , пакет прийнято.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 14.02.2018 у справі № 805/75/18-а, яке набрало законної сили 22.03.2018, позов ГУ ДФС у Донецькій області задоволено. Стягнуто з рахунків у банках, які обслуговують ТОВ «Шахтоуправління «Донбас» у рахунок погашення податкового боргу 1 589 458,52 грн.

Предмет спору у даній справі було стягнення податкового боргу ТОВ «Шахтоуправління «Донбас» станом на 04 грудня 2017 року сума заборгованості 1 589 458,52 грн. та складається з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення. Суму вказаного зобов`язання визначено самим платником у розрахунку № від 18 квітня 2017 року.

Погашення зазначеного податкового боргу позивачем здійснено таким чином:

08.07.2019 платіжне доручення від 25.06.2019 № 3738 на суму 225,00 грн. (затримка 780 днів);

18.07.2019 платіжне доручення від 10.07.2019 № 3756 на суму 66,93 грн. (затримка 790 днів);

31.07.2019 платіжне доручення від 31.07.2019 № 2694 на суму 50 000,00 грн. (затримка 803 дня);

05.08.2019 платіжне доручення від 30.07.2019 № 3971 на суму 10,00 грн. (затримка 808 днів);

12.08.2019 платіжне доручення від 02.08.2019 № 3983 на суму 61,03 грн. (затримка 815 днів);

16.08.2019 платіжне доручення від 06.08.2019 № 4053 на суму 35,25 грн. (затримка 819 днів);

Всього сплачено 50 398,21 грн., що відповідає розміру грошового зобов`язання щодо якого застосовано штрафну санкцію, визначену у спірному ППР.

Правова позиція суду обґрунтована таким.

Щодо правомірності проведення податковим органом камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженого податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами за І квартал 2017 року та доводів щодо повторного притягнення до відповідальності.

Податковий кодекс України.

Стаття 75. Види перевірок

75.1. Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

75.1.1. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 та викладено у такій редакції:

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Стаття 76. Порядок проведення камеральної перевірки

76.1. Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

76.2. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

76.3. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

З викладеного вбачаються такі висновки: предметом дослідження камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання (абз. 2 п. п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75); строк перевірки з даного питання складає 1095 днів (абз. 2 п. 76.3 ст. 76)

Предметом спору у справі № 805/75/18-а було стягнення самостійно узгодженого у відповідній декларації податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення ТОВ «Шахтоуправління «Донбас» станом на 04 грудня 2017 року, що набуло статус податкового боргу. Відповідно змісту рішення у справі № 805/75/18-а, судом не встановлено, що до складу податкового боргу включено штрафні санкції нараховані на підставі ст. 126 ПК України за несвоєчасність сплати узгодженого податкового зобов`язання з періодом виникнення І квартал 2017.

Складом правопорушення у справі, що розглядається є саме нарахування штрафних санкцій за несвоєчасність сплати позивачем узгодженої суми грошового зобов`язання. Отже предмети позову у справах не є тотожними, а доводи позивача у цій частині - безпідставні.

Доказів повторного притягнення позивача до відповідальності за даним складом податкового правопорушення позивачем не надано.

Окремо щодо строків проведення перевірки.

Верховний суд у постанові від 10.05.2018 справа № 820/3544/17, (ЄДРСРУ 73901935) зазначив, що норма п. 102.1 ПК України пов`язує відлік строку давності (у цілях проведення перевірки, прим. суду) саме із останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань.

Отже, проведення камеральної перевірки з даного питання є цілком правомірним та у строки передбачені ПК України.

Щодо порушення норм п. 86.7, п. 86.8 ст. 86 ПК України.

Стаття 86 ПК України.

Пункт 86.2. За результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Пункт 86.7. У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Пункт 86.8. Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

26.09.2019 позивачем отримано акт перевірки;

27.09.2019 складено заперечення до акта перевірки (про бажання бути присутнім не вказано);

01.10.2019 заперечення отримано податковим органом (відлік строку розпочинається 01.10.2019 + 7 робочих днів);

10.10.2019 заперечення податковим органом розглянуто, про що складено лист № 12083/10/05-99-51-41;

15.10.2019 прийнято спірне податкове повідомлення-рішення (відлік строку для прийняття ППР: три робочі дні після 10.10.2019, останній день - 15.10.2019)

При цьому спірне податкове повідомлення-рішення та лист про результати розгляду заперечень надіслані одним поштовим відправленням.

Суд, аналізуючи доводи позовної заяви у питанні впливу на права платника факту несвоєчасного адресування відповіді на заперечення, виходить із таких міркувань.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності.

Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються усі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, утч. своєчасність сплати узгодженого податкового зобов`язання. Камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функцій податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль.

Об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться у розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

З огляду на аналіз зазначених норм, Верховний Суд у постанові від 27.02.2018 справа № 808/918/17 дійшов висновку, що дослідженню і оцінці підлягає правомірність спірного податкового повідомлення-рішення, прийнятого за результатами камеральної перевірки, встановлення у діях позивача складу податкового правопорушення, правильність розрахунків штрафних (фінансових) санкцій. Стосовно висновку суду першої інстанції щодо порушення відповідачем порядку прийняття податкового повідомлення-рішення, яке полягає у прийнятті цього рішення раніше дня, що наступив за днем вручення платнику податків акта перевірки, Верховний Суд у вказаній справі зазначив, що судами попередніх інстанцій не надано оцінку тому, як cаме зазначене порушення вплинуло на права платника податку та які права порушені, чи звертався позивач до контролюючого органу із запереченнями на акт перевірки (чи мав намір), чи може зазначене порушення спростувати факт здійсненого податкового правопорушення (у разі його доведеності в межах спірних правовідносин), чи може таке порушення бути окремою та єдиною підставою для визнання податкового повідомлення-рішення протиправним.

У контексті даної справи, правовий зміст заперечень до акта перевірки полягає у тому, щоб забезпечити повний та об`єктивний процес прийняття податкового повідомлення-рішення, а тому ПК України зобов`язує податковий орган приймати податкове повідомлення-рішення із врахуванням поданих платником заперечень.

У даному випадку податковим органом розглянуто заперечення у строки передбачені ПК України, а тому на стадії прийняття податкового повідомлення-рішення такі заперечення відповідачем були враховані, отже права платника не порушено.

Дійсно за змістом п. 86.8 ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається протягом 3 робочих днів «за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Однак, суд вважає, що основне право платника на розгляд його заперечень для врахування податковим органом при прийнятті рішення не порушено. Крім того, адміністративне оскарження на рівні ГУ ДПС завершується поданням заперечень, подальше адміністративне оскарження пов`язано саме з податковим повідомленням-рішення, а тому надіслання заперечень разом з податковим повідомленням-рішення жодних прав на подальше оскарження не порушує, як і не свідчить про протиправність такого рішення, виключно із цієї підстави.

Суд звертає увагу, що наслідки не розгляду заперечень та окремі недоліки у строках їх направлення не є тотожними.

Також суд вважає релевантним такий висновок Верховного Суду наведений у постанові від 13.02.2018 справа № 820/1975/17: «Що стосується посилання позивача на порушення ДФС вимог Податкового Кодексу України щодо строків прийняття податкового повідомлення-рішення протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, акта перевірки, у будь-якому випадку порушення строку направлення податкового повідомлення-рішення, само по собі не впливає на його законність.»

Натомість висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 21 лютого 2020 року справа № 826/17123/18 у даній справі не є застосовними, у зв`язку із відмінними фактичними обставинами та правовим регулюванням.

Щодо граничних строків сплати узгодженого податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами за І квартал 2017 року.

Стаття 31. Строк сплати податку та збору

31.1. Строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.

Стаття 34. Види податкового періоду

34.1. Податковим періодом може бути:

34.1.4. календарний квартал;

Стаття 49

49.18. Податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює:

49.18.2. календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя);

Стаття 252. Рентна плата за користування надрами для видобування корисних копалин (у редакції чинній на квітень-травень 2017)

252.23. Податкові декларації з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин подаються її платником починаючи з календарного кварталу, що настає за кварталом, у якому такий платник отримав або переоформив спеціальний дозвіл.

252.26. Подання декларації, строки сплати, відповідальність платників та контроль за справлянням рентної плати визначено статтями 257 і 258 цього Кодексу.

Стаття 257. Подання декларації і строки сплати рентної плати (у редакції чинній на квітень-травень 2017)

257.1. Базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу … .

257.2. Платники рентної плати самостійно обчислюють суму податкових зобов`язань з рентної плати.

257.3. Платник рентної плати до закінчення визначеного розділом II цього Кодексу граничного строку подання податкових декларацій за податковий (звітний) період, визначений цією статтею, подає до відповідного контролюючого органу за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, податкову декларацію, яка містить додатки:

257.3.1. з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин: за місцезнаходженням ділянки надр, з якої видобуті корисні копалини, у разі розміщення такої ділянки надр у межах території України;

257.5. Сума податкових зобов`язань з рентної плати, визначена у податковій декларації за податковий (звітний) період, сплачується платником до бюджету протягом 10 календарних днів після закінчення граничного строку подання такої податкової декларації.

Пункт 57.1 ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стаття 38. Виконання податкового обов`язку

38.1. Виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Стаття 126. Порушення правил сплати (перерахування) податків

126.1. У разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Отже, передбачена п. 126.1 ст. 126 ПК України штрафна санкція може бути застосована до платника податку лише тоді, коли податкове зобов`язання є узгодженим і таким, що сплачене із затримкою на визначені цим пунктом терміни. Об`єктом застосування штрафу є несвоєчасно сплачена сума узгодженого грошового зобов`язання, яка фактично сплачена у грошовому вимірі (про що вказано Верховним Судом у постанові від 04.04.2019 справа № 813/3044/16 та від 25.04.2019 справа № 804/15246/15)

Останнім днем І кварталу 2017 року є 31 березня 2017 року, декларація мала бути подана протягом 40 днів від вказаної дати, граничний день - 10.05.2017 (робочий день) фактично подана 18.04.2017. Граничним строком сплати є 20.05.2017 (суббота), тобто граничний день 22.05.2017.

Правова позиція щодо перенесення граничного строку сплати, у разі коли такий день припадає на неробочий, викладена у постановах Верховного Суду від 24.01.2019 справа № 820/3917/17, від 12.04.2019 справа № 809/1577/17, від 19.04.2019 справа № 826/23356/15.

Спірний акт перевірки містить висновок, що граничним строком сплати узгодженого податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин є 19.05.2017, тоді як судом встановлено, що це - 22.05.2017. Тобто різниця складає 3 дні.

При цьому доведена кількість днів затримки сплати від 780 до 819 днів.

Суд вважає, що виявлена різниця не впливає на суму штрафних санкцій, яка підлягає застосуванню за встановлену кількість днів порушення, а саме - 20 % при затримці більше 30 календарних днів.

Окремо щодо строків.

Під час застосування ст. 102 ПК України Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію, що приписи п. 102.1 ст. 102 ПК України пов`язують початок перебігу строку давності застосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату грошового зобов`язання із останнім днем граничного строку сплати грошових зобов`язань. Наведену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 05.07.2019 справа № 820/11541/13-а, від 29.01.2019 року справа № 820/495/18, від 02.10.2018 справа № 820/3543/17.

Отже строк давності у цілях застосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату грошового зобов`язання податковим органом не пропущено.

Висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, також викладено у рішенні Верховного Суду України від 22.03.2016 у справі (813/6774/13-а), де зазначено, що положення статті 126 ПК України щодо застосування штрафної санкції застосовується у випадку, коли має місце несвоєчасність сплати платником податків узгодженої суми грошового зобов`язання. При цьому розмір такої санкції прямо залежить від часу затримки такої сплати.

Тобто, у разі якщо платник податків не сплачує суми самостійно визначеного грошового зобов`язання протягом строків, передбачених ПК України такий платник податків притягується до відповідальності відповідно до статті 126 ПК.

Встановлені обставини у справі свідчать, що платником самостійно здійснювалось погашення податкового зобов`язання з рентної плати за за користування надрами для видобування корисних копалин (кам`яне вугілля) за І квартал 2017 року. Податковим органом надано розрахунок застосованих фінансових санкцій з якого судом установлено таке.

Фактична сплата суми податкового зобов`язання з рентної плати за IV квартал 2017 року мала місце:

08.07.2019 платіжним доручення від 25.06.2019 № 3738 сплачено 225,00 грн.; сума штрафних санкцій 45 грн. (20%), затримка 780 днів;

18.07.2019 платіжним доручення від 10.07.2019 № 3756 сплачено 66,93 грн., сума штрафних санкцій 13,39 грн. (20%) затримка 790 днів;

31.07.2019 платіжним доручення від 31.07.2019 № 2694 сплачено 50 000,00 грн.; сума штрафних санкцій 10 000,00 грн. (20%) затримка 803 днів;

05.08.2019, платіжним доручення від 30.07.2019 № 3971 сплачено 10,00 грн. сума штрафних санкцій 2,00 грн. (20%) затримка 808 днів;

12.08.2019 платіжне доручення від 02.08.2019 № 3983 сплачено 61,03 грн. сума штрафних санкцій 12,21 грн. (20%) затримка 815 днів;

16.08.2019 платіжним доручення від 06.08.2019 № 4053 сплачено 35,23 грн., сума штрафних санкцій 7,05 грн. (20%) затримка 819 днів.

Загальна сума нарахованих штрафних санкцій - 10 079,65 грн. відповідає розміру визначеному у спірному ППР та складає 20 % від фактично сплаченої суми податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами.

Щодо реєстраційного номеру декларації з рентної плати та додатку до неї.

Стаття 49 ПК України.

49.2. Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

49.3. Податкова декларація подається за вибором платника податків, якщо інше не передбачено цим Кодексом, в один із таких способів:

в) засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Стаття 257 ПК України.

257.3. Платник рентної плати до закінчення визначеного розділом II цього Кодексу граничного строку подання податкових декларацій за податковий (звітний) період, визначений цією статтею, подає до відповідного контролюючого органу за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, податкову декларацію, яка містить додатки:

257.3.1. з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин.

Наказом Міністерства фінансів України від 17.08.2015 № 719 зареєстровано у Міністерстві юстиції України 03.09.2015 за № 1051/27496 затверджено форми податкової декларації з рентної плати та додатку № 1 до податкової декларації з рентної плати з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (далі - наказ № 719).

Наказ Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233 «Про подання електронної податкової звітності» зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 16 квітня 2008 р. за № 320/15011 (чинний станом на 18.04.2017, наказ втратив чинність на підставі наказу Міністерства фінансів від 06.06.2017 № 557)

I. Визначення термінів

Пункт 1. Квитанція про приймання податкового документа в електронному вигляді (далі - друга квитанція) - електронний документ, що формується програмним забезпеченням органів ДПС та засвідчує факт та час приймання (неприймання) податкового документа в електронному вигляді у базу даних органів ДПС;

податкова звітність - документи, які відповідно до законодавства подаються платниками податків до органів ДПС і на підставі яких здійснюються нарахування та/або сплата податку, збору (обов`язкового платежу);

податковий документ в електронному вигляді - податкова звітність, реєстри отриманих та виданих податкових накладних з податку на додану вартість та інші звітні податкові документи, інформація в яких зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа;

III. Порядок подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку

Пункт 7.5 підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС;

Пункт 8. Якщо платник податків надіслав до органів ДПС кілька примірників одного податкового документа (у разі виправлення, неотримання першої квитанції тощо), то оригіналом вважається електронний документ, надісланий до органів ДПС останнім до закінчення граничного терміну встановленого законодавством для подання податкової звітності за умови, що його було сформовано правильно, прийнято до бази даних ДПС та платнику податків надійшла про це друга квитанція.

З викладеного суд робить такі висновки.

Обґрунтованою є позиція податкового органу щодо розуміння додатку до податкової декларації, як її невід`ємної частини (п. 257.3 ст. 257 ПК України), що забезпечує обчислення податкового зобов`язання за відповідним об`єктом оподаткування. У даному випадку це додаток № 1 до декларації, який зареєстровано згідно квитанції № 2 за реєстраційним номером 967920702. Власне декларацію з рентної плати зареєстровано за № .

При цьому у акті перевірки від 20.08.2019 зазначено, що при перевірці використано розрахунок з рентної плати для видобування корисних копалин № до податкової декларації з рентної плати № .

Згідно квитанції № 2 від 18.04.2017 Костянтинівською ОДПІ ГУ ДФС прийнято та зареєстровано за номером № податкову декларацію з рентної плати, предметом перевірки було своєчасність сплати податкового зобов`язання з рентної плати за IV квартал 2017 № .

Ураховуючи викладене суд констатує відсутність помилки у зазначені реєстраційного номеру додатку № 1 до декларації, яка б могла вплинути на правильність нарахованого податковим органом зобов`язання на підставі висновків указаного акта перевірки.

Жодних підстав вважати, що предметом перевірки податкового органу була невідповідна декларація та додаток до неї щодо визначеного періоду, судом не виявлено, а позивачем відповідних доказів не надано.

Ураховуючи викладене, правових підстав для задоволення позову судом не встановлено.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись пп. 15.5 Розділу VII Перехідних положень, статями 9, 19, 72-79, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 295, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Шахтоуправління "Донбас" до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Рішення прийнято у нарадчій кімнаті, вступну та резолютивну частини рішення проголошено у судовому засіданні 15 червня 2020 року, повний текст рішення виготовлений 17 червня 2020 року.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п. 3 розділу VІ «Прикінцевих положень» КАС України строки визначені ст. 295, а також інші процесуальні строки продовжуються на строк дії карантину.

Суддя І.В. Буряк