Справа № 340/1983/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

18 червня 2020 року Справа № 340/1983/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю "Техніка і технології" (позивач) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (відповідач) про скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить визнати протиправними та скасувати:

- податкове повідомлення-рішення від 22.07.2019 №6 про нарахування штрафу в сумі 18000 грн.;

- податкове повідомлення-рішення від 14.08.2019 №6 про нарахування штрафу в сумі 18000 грн..

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно до п. 4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно до прохальної частини позовної заяви позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.07.2019 №6 про нарахування штрафу в сумі 18000 грн.. Однак до матеріалів позову додано податкове повідомлення-рішення від 22.07.2019 №6 про нарахування штрафу в сумі 18000 грн., отже, позивачу необхідно уточнити свої позовні вимоги (або подати суду копію оскаржуваного рішення).

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 ч.2 ст.4 Закону за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" вказано те, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 2102 гривні.

Позивачем оскаржено податкові повідомлення-рішення на в загальну суму 36000 грн..

Отже, розмір судового збору за звернення до суду із даним позовом складає 2102,00 грн..

Позивач не надав документ про сплату судового збору, однак заявив клопотання про відстрочення його сплати до винесення судом остаточного рішення.

У відповідності до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відтак, вказана норма стосується позивачів, які є фізичними особами, або якщо предметом спору є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Оскільки позивач є юридичною особою, права на відстрочення сплати судового збору він не має.

Крім того неможливість на даний час сплати судовий збір позивач обґрунтовує тим, що банківські рахунки товариства є арештованими, на підтвердження чого подав до суду копії постанов державного виконавця від 05.07.2019 про арешт майна боржника (ВП №59475562), від 05.07.2019 про арешт коштів боржника (ВП №59478763) та від 13.11.2019 (ВП №60362136).

Лише з постанови від 05.07.2019 у ВП №59478763 встановлено, що у 2019 р. накладено арешт на грошові кошти, що містяться на одному рахунку, відкритому у ПАТ КБ "Приват Банк" у межах суми звернення стягнення 170000 грн.. Однак, документів, які б свідчили про стан цього рахунку позивач не надав. Крім того доказів, що цей банківський рахунок є єдиним позивач також не надав та не повідомив про стан виконавчих проваджень.

Тобто, позивачем не було доведено, що на час подання позовної заяви всі кошти, які знаходяться на банківських рахунках арештовані. Крім того, позивач не вказує про неможливість сплатити судовий збір іншим шляхом окрім як з арештованих рахунків.

Відтак, позивачу необхідно надати суду оригінал документа про сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн..

Згідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст.ст. 160, 161 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько