Справа № 160/9842/18
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 червня 2020 року м. Дніпросправа № 160/9842/18

Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),
суддів: Мельника В.В., Сафронової С.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі заяву Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №160/9842/18 та відстрочення її виконання

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №160/9842/18 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року скасовано та прийнято нову постанову.

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправним та скасувати рішення комісії Дніпропетровського обласного військового комісаріату з питань розгляду матеріалів, пов`язаних із визначенням учасників бойових дій, від 16.07.2018р., оформлене протоколом №7, в частині позбавлення ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій.

Зобов`язано Комісію з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки поновити ОСОБА_1 у статусі учасника бойових дій та видати йому посвідчення учасника бойових дій.

09 квітня 2020 року до суду надійшла заява Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №160/9842/18 та відстрочення її виконання, в якій він просить роз`яснити, які саме вимоги та яким чином необхідно виконати Дніпропетровському обласному територіальному центру комплектування та соціальної підтримки шляхом їх цитування. Також заявник просить відстрочити виконання рішення до одного місяця з дати роз`яснення рішення.

Названа заява обґрунтована тим, що у відповідності до п.1 Положення про комісії Міністерства оборони України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, затвердженого наказом Міністра оборони України від 30.09.2019 року №511, комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій утворюються в Міністерстві оборони України, Генеральному штабі Збройних Сил України, Адміністрації Державної спеціальної служби транспорту, військовій частині НОМЕР_1 , командуваннях видів Збройних Сил України та оперативних командуваннях «Північ», « ІНФОРМАЦІЯ_1 », « ОСОБА_2 » та « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». Враховуючи те, що комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій в обласних ТЦК та СП не створюються, а тому зобов`язання неіснуючу комісію поновити ОСОБА_1 у статусі бойових дій та видати йому посвідчення учасника бойових дій неможливо. Зазначені обґрунтування зумовили звернення Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки із заявою про роз`яснення рішення суду.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2020 року розгляд заяви Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення рішення призначено в порядку письмового провадження на 09 червня 2020 року.

01 червня 2020 року до суду надійшла заява Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про участь представника у розгляді заяви.

Розглянувши вказане клопотання колегія суддів зазначає, що розгляд заяви про роз`яснення рішення суду в порядку письмового провадження не передбачає участь сторін.

При цьому із клопотанням про призначення розгляду заяви про роз`яснення постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №160/9842/18 в судове засідання Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки не звертався, а тому зазначене клопотання не може бути задоволено.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява про роз`яснення судового рішення та про відстрочення його виконання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Стаття 254 КАС України передбачає, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Крім того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Зазначена стаття КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Таким чином, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Верховний Суду України в своїй ухвалі від 13.07.2016 справа № 21-452іп16 зазначив, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як вбачається з матеріалів справи предметом спору у даній справі було визнання протиправним та скасування рішення комісії Дніпропетровського обласного військового комісаріату (правонаступником якого є Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки) з питань розгляду матеріалів, пов`язаних із визначенням учасників бойових дій від 16.07.2018 року, оформлене протоколом №7 в частині позбавлення ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій та зобов`язання поновити його у такому статусі.

Водночас, заявник посилаючись на Положення про комісії Міністерства оборони України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, затвердженого наказом Міністра оборони України від 30.09.2019 року №511, відповідно до якого, комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій не створюються в обласних територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, як на підставу неможливості виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №160/9842/18 жодним чином не обґрунтовує норми п.3 названого Положення, відповідно до якого правонаступниками комісій обласних та Київського міського військових комісаріатів є комісії:

Міністерства оборони України - стосовно осіб, визначених пунктами 1-18 частини першої статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»;

оперативних командувань «Північ», «Південь», « ОСОБА_2 » та « ІНФОРМАЦІЯ_2 » - стосовно осіб, визначених пунктом 19 частини першої статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

При цьому, Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки розуміючи достеменно зміст винесеного Третім апеляційним адміністративним судом 03 березня 2020 року рішення, жодним чином не обґрунтовує неможливість виконання рішення суду правонаступником комісії Дніпропетровського обласного військового комісаріату з питань розгляду матеріалів, пов`язаних із визначенням учасників бойових дій, визначеним у п.3 Положення про комісії Міністерства оборони України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, затвердженого наказом Міністра оборони України від 30.09.2019 року №511.

Окремо слід зазначити, ані під час розгляду адміністративної справи №160/9842/18, ані під час виконання такого рішення від Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки не поставало питання щодо заміни сторони - Дніпропетровського обласного військового комісаріату з питань розгляду матеріалів, пов`язаних із визначенням учасників бойових дій її правонаступником, визначеним у п.3 Положення про комісії Міністерства оборони України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, затвердженого наказом Міністра оборони України від 30.09.2019 року №511.

Таким чином, доводи заяви про роз`яснення постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року фактично зводяться до затягування терміну його виконання з формальних підстав.

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що заява Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №160/9842/18 не підлягає задоволенню.

При цьому, судом апеляційної інстанції під час винесення постанови від 03 березня 2020 року строк для виконання судового рішення не встановлювався, а тому відсутні підстави для відстрочення виконання рішення суду з підстав, визначених ст. 254 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №160/9842/18 та відстрочення її виконання.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з складення в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

В повному обсязі ухвала складена 09 червня 2020 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова