Справа № 280/4682/19
Суддя: Гусак М.Б.
Дата ухвалення: 2020-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

19 червня 2020 року

Київ

справа №280/4682/19

адміністративне провадження №К/9901/12427/20

Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду:

суддя-доповідач - Гусак М. Б., судді - Гімон М. М., Усенко Є. А.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області (правонаступника Головного управління ДФС у Запорізькій області) на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 7 квітня 2020 року (судді Білак С. В., Шальєва В. А., Олефіренко Н. А.) у справі №280/4682/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТ ТЕХНОЛОДЖІ ЛТД» до Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СМАРТ ТЕХНОЛОДЖІ ЛТД» (далі - ТОВ «СМАРТ ТЕХНОЛОДЖІ ЛТД») звернулось до суду з позовом, в якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі - ГУ ДФС у Запорізькій області), яка приймає рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про внесення ТОВ «СМАРТ ТЕХНОЛОДЖІ ЛТД» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 3 грудня 2018 року №175; зобов`язати ГУ ДПС у Запорізькій області виключити ТОВ «СМАРТ ТЕХНОЛОДЖІ ЛТД» з такого переліку.

Запорізький окружний адміністративний суд рішенням від 28 жовтня 2019 року позов задовольнив.

28 листопада 2019 року ГУ ДФС у Запорізькій області звернулося з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції.

Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 10 грудня 2019 року апеляційну скаргу залишив без руху для усунення недоліків - сплати судового збору.

21 грудня 2019 року відповідач подав клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

Ухвалою від 8 січня 2020 року Третій апеляційний адміністративний суд відмовив у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційну скаргу ГУ ДФС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року повернув внаслідок невиконання вимог ухвали апеляційного суду від 10 грудня 2019 року про залишення апеляційної скарги без руху.

10 січня 2020 року копію ухвали апеляційного суду від 8 січня 2020 року надіслано судом відповідачу.

20 січня 2020 року ГУ ДФС у Запорізькій області повторно подало апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, додавши платіжне доручення про сплату судового збору від 26 грудня 2019 року.

Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 17 лютого 2020 року апеляційну скаргу відповідача повернув, оскільки вона не була підписана особою, яка її подала.

25 лютого 2020 року копію ухвали апеляційного суду від 17 лютого 2020 року надіслано судом відповідачу та 28 лютого 2020 року згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення - ним отримано.

21 лютого 2020 року ГУ ДФС у Запорізькій області втретє подало апеляційну скаргу на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року.

Ухвалою від 30 березня 2020 року Третій апеляційний адміністративний суд апеляційну скаргу відповідача залишив без руху, зазначивши про необхідність надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням інших поважних причин такого пропуску.

Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 7 квітня 2020 року відмовив у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ГУ ДФС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року.

Не погодившись із цією ухвалою, ГУ ДПС у Запорізькій області подало касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права судом апеляційної інстанції, просить її скасувати, справу направити до апеляційного суду для продовження розгляду.

На обґрунтування своїх доводів відповідач посилається, зокрема на те, що він не допустив необ`єктивного зволікання з поданням апеляційної скарги та вживав заходи щодо подання належним чином оформленої апеляційної скарги.

Позивач правом на подання відзиву не скористався.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

За змістом статті 129 Конституції України та пункту 6 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) забезпечення права на апеляційний перегляд справи є одним із основних засад судочинства

При цьому забезпечення права на апеляційне оскарження включає як забезпечення можливості оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану апеляцію.

За правилами частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з пунктом четвертим частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

Отже, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти всі можливі та залежні від неї дії.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше відповідач оскаржив в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції в межах строку, визначеного процесуальним законом, проте внаслідок невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху в частині сплати судового збору, апеляційна скарга повернута відповідачу. Копію ухвали про повернення апеляційної скарги надіслано відповідачу 10 січня 2020 року, дані про дату отримання цієї копії матеріали справи не містять.

Вдруге апеляційну скаргу відповідачем було подано 20 січня 2020 року, тобто через десять днів з моменту направлення копії ухвали про повернення апеляційної скарги. Заявником апеляційної скарги одночасно було додано платіжне доручення від 26 грудня 2019 року про сплату 2881,50 грн судового збору та заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, однак апеляційну скаргу повернуто заявнику ухвалою від 17 лютого 2020 року, як таку, що не підписана особою, яка її подала.

Копію ухвали апеляційного суду від 17 лютого 2020 року направлено судом відповідачу 25 лютого 2020 року та 28 лютого 2020 року ним отримано.

Водночас втретє апеляційну скаргу відповідачем було подано 24 лютого 2020 року, тобто через сім днів з моменту постановлення ухвали про повернення апеляційної скарги та до одержання її копії.

На думку Колегії суддів, сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, однак, при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду.

У даному випадку апелянт не допустив необ`єктивного зволікання з поданням другої та третьої апеляційної скарги. При цьому пропуск строку на апеляційне оскарження був незначним і перегляд судового рішення суду першої інстанції не порушив би принципу res judicata.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що 21 грудня 2019 року відповідач звернувся до апеляційного суду з клопотанням про продовження строку на усунення недоліків (сплати судового збору), а з доданого до повторної апеляційної скарги платіжного доручення від 26 грудня 2019 року, - що недолік поданої стороною вперше апеляційної скарги нею фактично було усунуто ще до повернення такої.

Дані обставини не враховано апеляційним судом при вирішенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та в порушення вимог статті 129 Конституції України та пункту 6 частини третьої статті 2 КАС України - не забезпечено право на апеляційний перегляд справи, як одне з основних засад судочинства.

Отже, Верховний Суд знаходить помилковим висновок апеляційного суду про неповажність причин пропуску апелянтом строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Частиною четвертою статті 353 КАС України визначено, що справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, КАС України,

ПОСТАНОВИЛА:

1. Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області задовольнити.

2. Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 7 квітня 2020 року скасувати, справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М. Б. Гусак

Судді: М. М. Гімон

Є. А. Усенко