Справа № 820/7219/16
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2020-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"19" червня 2020 р. № 820/7219/16

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Спірідонов М.О., розглянувши у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в порядку письмового провадження заяву Приватного акціонерного товариства "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок " про відстрочення виконання судового рішення по справі за адміністративним позовом Північно-східного офісу Держаудитслужби до Приватного акціонерного товариства "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок " про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок" звернулось з заявою про відстрочення виконання судового рішення по справі №820/7219/16 за адміністративним позовом Державної фінансової інспекції в Харківській області до Приватного акціонерного товариства "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок " про зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що Державна фінансова інспекція в Харківській області у вимозі від 02.08.2016 року №20-05-25-14/5428 вимагає , в установленому законодавством порядку, провести індексацію вартості об`єктів житлового фонду, зокрема, збільшити первісну вартість цих об`єктів на загальну суму 121964,16 грн. згідно до п. 2 постанови КМУ від 31.08.1996 р. №1024 "Про порядок індексації вартості об`єктів житлового фонду" та п.3 розділу ІІІ Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 "Загальні вимоги фінансової звітності" від 07.02.2013 №73. Проте, відсутне чітке законодавче регулювання щодо питання індексації балансової вартості нележних державі житлових будинків, які в процесі корпоратизації державних підприємств, не увійшли до статутного капіталу цих підприємств, а окремі квартири в цих будинках належать фізичним особам на праві приватної власності. Крім того, відповідачем зазначено, що постановою КМУ від 31.08.1996 №1024 "Про порядок індексації вартості об`єктів житлового фонду" це питання не врегульовано, а позивачем не було надано офіційної рекомендації стосовно установленого законодавством порядку виконання цієї вимоги.

Дослідивши наявні матеріали справи, заяву Приватного акціонерного товариства "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок ", судом встановлено наступне.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 22 березня 2017 р. в задоволенні адміністративного позову Державної фінансової інспекції в Харківській області до Приватного акціонерного товариства "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок " про зобов`язання вчинити певні було відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2017 апеляційну скаргу Державної фінансової інспекції в Харківській області було задоволено. Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 22.03.2017р. по справі № 820/7219/16 було скасовано. Прийнято нову постанову, якою позов задовольнити. Зобов`язано приватне акціонерне товариство "Харківский електротехнічний завод "Трансзв`язок" виконати п.3 вимоги від 02.08.2016р. № 20-05-25-14/5428 Державної фінансової інспекції в Харківській області.

Постановою Верховного суду від 29.05.2020 року касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Харківський електротехнічний завод «Трансзв`язок» залишено без задоволення. Постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2017 у справі № 820/7219/16 залишено без змін.

На виконання постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2017 судом 29 серпня 2017 р. по справі № 820/7219/16 виданий виконавчий лист від 30.05.2017 про зобов`язаня приватного акціонерного товариства "Харківский електротехнічний завод "Трансзв`язок" виконати п.3 вимоги від 02.08.2016р. № 20-05-25-14/5428 Державної фінансової інспекції в Харківській області.

Відповідно до ч. 1, 3 ст.378 КАС України встановлення, що за заявою сторони суд, який розглядав справу, як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Суд аналізуючи зміст вище зазначеної статті КАС приходить до висновку, що законодавець чітко визначив підстави за наслідком настання яких сторона виконавчого провадження, державний виконавець чи особа яка бере участь у справі може звернутись до суду з питанням про відстрочення і розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення, а саме коли є обставини, що ускладнюють виконання судового рішення.

Частиною четвертою статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Із системного аналізу наведеної статті слідує, що відстрочення, розстрочення виконання рішення суду здійснюється у виняткових випадках і є правом, а не обов`язком суду, а відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань.

Необхідною умовою для надання відстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.

При цьому, підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути лише конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, тому всі ці обставини повинні бути доведені заявником.

Суд зазначає, що заявник у своїй заяві про відстрочення виконання рішення по даній адміністративній справі посилається на відсутність чіткого законодавства регулювання відносно питання індексації вартості об`єктів житлового фонду.

Однак, заявником не надані докази на підтвердження наявності виняткових обставин, які виключають можливість виконання судового рішення, та які б могли слугувати підставою для відстрочення його виконання, а також яких заходів вживає товариство для виконання постанови по справі.

Інших обставин, що ускладнюють виконання даного судового рішення заявником не зазначено.

Обставини, викладені боржником у заяві про відстрочення виконання постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2017 по справі №7219/16 не можуть бути визнанні як виняткові обставини, за якими можливе прийняття рішення про відстрочення виконання постанови суду, і які у розумінні ч. 2 ст. 263 КАС України, ускладнюють виконання судового рішення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заява про відстрочку виконання судового рішення не обґрунтована та не підтверджена відповідними доказами, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 167, 248,378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву Приватного акціонерного товариства "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок " про відстрочення виконання судового рішення по справі за адміністративним позовом Північно-східного офісу Держаудитслужби до Приватного акціонерного товариства "Харківський електротехнічний завод "Трансзв`язок " про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Спірідонов М.О.