Справа № 826/10698/18
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

17 червня 2020 року м. Київ

Суддя-доповідач Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьмишина О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інновер Україна» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2019 р. позов задоволено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою.

Перевіривши апеляційну скаргу, суддя-доповідач дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі-КАС України), з наступних підстав.

Так, відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

При цьому, у п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, судовий збір за подання позову на час розгляду справи в суді першої інстанції складає 3 167,24 грн., а, отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 3 167,24*150% = 4 750,86 грн.

Однак, апелянтом судовий збір сплачено не було, але подано клопотання про відстрочення/звільнення від сплати судового збору, яке вмотивовано тим, що апелянт наразі не має фінансової спроможності сплатити судовий збір.

Ознайомившись із клопотанням апелянта про відстрочення/звільнення від сплати судового збору, суддя-доповідач приходить до висновку про відмову у його задоволенні з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати і єдиною визначальною підставою для правильного вирішення цього питання є майновий стан сторони.

При цьому слід враховувати, що важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, доказами.

Таким чином, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Разом з тим, доводи апелянта щодо необхідності звільнення його від сплати судового збору та неспроможності сплатити судовий збір не підтверджуються жодними належними і допустимими, у розумінні ст. 73, 74 КАС України, доказами, а отже, не є достатньою і необхідною правовою підставою для задоволення поданого ним клопотання.

Таким чином, апелянту необхідно усунути вказаний недолік, сплатити судовий збір та надати докази такої сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 названого Кодексу апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення винесене 27.02.2019 р., а до суду із апеляційної скаргою апелянт звернувся 05.05.2020 р.

З наявних матеріалів справи вбачається пропуск апелянтом строків звернення до суду із апеляційною скаргою.

Разом із апеляційною скаргою відповідачем подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що апелянтом вже подавалась апеляційна скарга на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2019 р., яка ухвалою Шостого ААС від 07.05.2019 р. була повернута апелянту у зв`язку з несплатою судового збору.

05.05.2020 р. відповідачем повторно подано апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2019 р.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апелянтом також зазначено, що через велике навантаження на одну штатну одиницю, великий обсяг роботи та малу чисельність відповідальних осіб за супроводження судових справ, не вдалось своєчасно виявити пропущений строк на апеляційне оскарження.

Суддя-доповідач визнає причини пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження неповажними, а клопотання про поновлення строку звернення до суду необґрунтованим.

Апелянту слід усунути недоліки апеляційної скарги шляхом подачі доказів сплати судового збору та вмотивованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із наданням доказів, які б підтверджували неможливість його звернення із апеляційною скаргою в період з 07.05.2019 р. по 05.05.2020 р.

Відповідно до розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України, доповненого Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку із поширенням короновірусної хвороби "COVID-19" (опубліковано в газеті Верховної Ради України "Голос України" № 62(7319) 02.04.2020 р.) встановити апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги не пізніше ніж десять днів з дня закінчення дії карантину.

Керуючись ст.ст. 133, 169, 295, 296, 298, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст.ст. 328-331, розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, суддя-доповідач,

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

В задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про відстрочення/звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишити без руху.

Надати апелянту строк на усунення недоліків апеляційної скарги не пізніше ніж десять днів з дня закінчення дії карантину.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений нею строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О.М. Кузьмишина