Справа № 545/269/20
Суддя: Путря О. Г.
Дата ухвалення: 2020-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 545/269/20
Провадження № 2-а/545/34/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" червня 2020 р. Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді Путрі О.Г.

при секретарі Кузуб Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Слобожанської митниці Державної митної служби України про скасування постанови про порушення митних правил,-

Встановив:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача про скасування постанови про порушення митних правил. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 23.07.2019 року відносно нього складено постанову про порушення митних правил, а саме за ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 8500 грн. Вважає постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки посадовою особою, якою вирішувалось питання про притягнення його до відповідальності, порушено процедуру розгляду адміністративного матеріалу , про розгляд адміністративного матеріалу відносно нього він належним чином не повідомлявся, про винесену постанову за ч. 3 ст. 470 МК України дізнався від виконавчої служби, після відкриття виконавчого провадження та адміністративне стягнення накладене після закінчення строку накладення адміністративного стягнення.

В судове засідання представник позивача Божко Т.Б. та позивач ОСОБА_1 не з`явилися, позивач надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність , позов підтримує та прохає задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, направивши на адресу суду відзив , в якому проти задоволення позову заперечує. Вказав, що митницею на адресу позивача направлялися повідомлення про необхідність явки для дачі пояснень та для розгляду складеного відносно нього протоколу, проте ОСОБА_1 кореспонденцію не отримав, вона повернута із відміткою « адресат не розшуканий ». Крім того вказав, що перелік триваючих правопорушень, визначений у статті 467 МК України, не є вичерпним. МК України не містить визначення поняття триваючого правопорушення. Використання транспортного засобу, що перебуває в режимі транзиту та щодо якого існує обов`язок вивезення за межі митної території протягом десятиденного строку, є триваючи правопорушенням. Оскільки в даному випадку особа перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку.

Прохав розгляд справи провести без його участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що 11 липня 2018 року через міжнародний пункт пропуску « Гоптівка-Нехотєєвка » Харківської митниці ДФС Сараєвим С.І ОСОБА_2 на митну територію України в режимі «транзит» був ввезений автомобіль Renault Scenic, реєстраційний номер НОМЕР_1 НОМЕР_2 , 1999 року випуску, з кінцевим терміном вивезення 21.07.2018 року.

Під час проведення перевірки по факту відсутності інформації про вивезення позивачем у встановлені законом строки зазначеного вище транспортного засобу за межі митної території України було встановлено, що згідно даних « Диспетчера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску » « АСМО « Інспектор 2006 » та ЄАІС відомості щодо вивезення за межі митної території України зазначеного автомобіля відсутні.

За даним фактом 22.05.2019 року відносно позивача складено протокол про порушення митних правил, передбачених ч. 3 ст. 470 МК України.

23 липня 2019 року за результатами розгляду даної справи відповідно до ст.522 - 527 МК України заступником начальника - начальником УПМП та МВ Харківської митниці ДФС Волокітіним Є.П. винесено постанову в справі про порушення митних правил № 1357/80700/19, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.470 МК України у виді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суму 8500 гривень. Розгляд справи проведено без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За визначенням статті 90 Митного кодексу України транзит, - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно статті 95 Митного кодексу України для автомобільного транспорту встановлено строк транзитного перевезення 10 діб, а у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Відповідно до частини 1 статті 381 Митного кодексу України громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію

України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом. За правилами частини 3 статті 470 Митного кодексу України перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз наведених положень законодавства свідчить про те, що порушення встановленого статтею 95 Митного кодексу України строку транзитного перевезення товарів (транспортних засобів) є адміністративним правопорушенням, об`єктом якого є встановлений митним законодавством порядок ввезення товарів (транспортних засобів) на територію України.

Доводи позивача про пропуск відповідачем строків накладення адміністративного стягнення не заслуговують на увагу виходячи з наступного.

За змістом частини першої статті 467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Аналіз наведеної правової норми свідчить про те, що перелік триваючих правопорушень, визначений у статті 467 МК України, не є вичерпним.

МК України не містить визначення поняття триваючого правопорушення.

Проте, в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з певної протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином.

Перевищення позивачем строку транзитного перевезення транспортного засобу особистого користування, що перебуває під митним контролем, виявлене відповідачем 06.05.2019 року за результатами перевірки даних « Диспетчера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску » « АСМО « Інспектор 2006 » та ЄАІС ,за результатами якої складено протокол.

При цьому, станом на момент виявлення правопорушення, обов`язок позивача щодо вивезення транспортного засобу за межі території України протягом 10 діб, встановлений пунктом 1 частини першої статті 95 МК України, виконаний не був, що також не спростовано самим позивачем.

Діяння (бездіяльність) позивача щодо невивезення транспортного засобу, що перебуває під митним контролем, за межі території України, характеризуються невиконанням встановленого приписами МК України обов`язку. Вчиняючи такі діяння, позивач перебував у стані безперервного порушення закону, тому відповідне порушення не може вважатись таким, що носить разовий характер.

Таким чином, оскаржена постанова прийнята відповідачем у межах встановленого частиною першою статті 467 МК України шестимісячного строку накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил.

Вказане відповідає висновкам щодо застосування ч. 1 ст. 467 МК України, викладеним, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28.02.2019 по справі №686/14053/16-а, від 28.01.2019 по справі №369/2966/17.

В свою чергу, у відповідності до ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, таких як розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням.

Згідно із приписами ст. 488 МК України, провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Відповідно до ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 497 МК України, у провадженні у справах про порушення митних правил беруть участь: 1) особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил; 2) власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи); 3) представники осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та заінтересованих осіб (законні представники, представники, які діють на підставі довіреності, доручення); 4)

захисники; 5) представники органів доходів і зборів; 6) свідки; 7) експерти; 8) перекладачі; 9) поняті.

Згідно із ст. 498 МК України, особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил в органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Відповідно до ст. 526 МК України, справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил.

Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Отже, при розгляді справи про порушення митних правил, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

При цьому, розгляд справи про порушення митних правил має здійснюватися з дотриманням прав особи, яка притягається до відповідальності, визначених статтею 526 Митного кодексу України, зокрема з попереднім її повідомленням про дату, час та місце розгляду справи.

Як вбачається зі справи про порушення митних правил, заведеної на позивача та наданої до суду відповідачем, остання не містить будь-яких доказів, що ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про необхідність явки 18.05.2019 року до митниці для дачі особистих пояснень та складання протоколу про порушення митних правил.

З протоколу про порушення митних правил № 1357/80700/19 від 22.05.2019 р. , вбачається, що розгляд справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення митних правил було призначено на 23.07.2019 о 15:00 годині.

Згідно поштового повідомлення, протокол був повернутий на адресу відповідача із відміткою « адресат не розшуканий » ( а.с. 66 ).

Відкладення розгляду протоколу відносно ОСОБА_1 через відсутність належного повідомлення останнього на іншу дату не здійснювалося.

Оскаржувана постанова винесена 23.07.2019 року у відсутність позивача та направлена на його адресу засобами поштового зв`язку.

Згідно поштового повідомлення, постанова відділенням поштового зв`язку повернута на адресу відповідача із відміткою « за вказаною адресою адресат не значиться » ( а.с. 70 ).

Положеннями статті 526 Митного кодексу України визначено єдину обов`язкову умову розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Повернення повідомлення про виклик до митниці з вказівкою причини повернення «адресат не розшуканий» не є доказом належного інформування позивача про час і місце розгляду справи.

За приписами ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, відповідачем порушено процедуру притягнення позивача до адміністративної , не здійснено повного та всебічного з`ясуванні обставин справи, та не забезпечена можливість реалізації права позивача на участь у прийнятті рішення митним органом, в тому числі шляхом надання пояснень та доказів в обґрунтування своєї позиції.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, незважаючи на те, що суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 ознак складу правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 МК України, беручи до уваги той факт, що судом встановлені факти істотного порушення відповідачем порядку розгляду справи, щодо ОСОБА_1 , який не був повідомлений належним чином про складання протоколу, у зв`язку з чим не мав

можливості з`явитись до митного органу 23.07.2019 року, надати пояснення з обставин правопорушення та докази на спростування викладених у ньому обставин (за наявності), йому не роз`яснено права, передбачені чинним законодавством та не забезпечено можливість їх реалізувати, не повідомлено про час розгляду справи про порушення митних правил і не забезпечено реальну можливість реалізувати права, гарантовані чинним законодавством, передбачені в ст. 498 МК України, порушено право на захист, суд приходить до висновку про неможливість визнання законною постанови в справі про порушення митних справи № 1357/80700/19 від 23.07.2019 року, а тому вважає обґрунтованими позовні вимоги про скасування спірної постанови та закриття провадження у справі.

Суд вважає , що строк звернення позивача до суду з адміністративним позовом пропущений з поважних причин, а тому він підлягає поновленню.

Керуючись ст. ст. 2,6, 8-10,14,77,246,250, 286 КАС України, суд,

В и р і ш и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови про порушення митних правил № 1357/80700/19 від 23.07.2019 року.

Адміністративний позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце реєстрації : АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_3 ) до Слобожанської митниці Державної митної служби України ( юридична адреса : м. Харків вул. Короленка,16-Б ) про скасування постанови про порушення митних правил задовольнити.

Скасувати постанову про порушення митних правил № 1357/80700/19 від 23.07.2019 року, винесену відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 гривень.

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: О. Г. Путря