Справа № 420/5060/20
Суддя: Глуханчук О.В.
Дата ухвалення: 2020-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5060/20
УХВАЛА

18 червня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Глуханчук О.В.,

розглянувши матеріали:

за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (65102, м.Одеса, вул. 1-а Сортувальна, 36г)

про визнання протиправними дій та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

15 червня 2020 року до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у якому позивач просить суд:

визнати неправомірними дії старшого державного виконавця Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) щодо винесення постанови про стягнення виконавчого збору у розмірі 187 095, 38 грн. від 26.10.2016 року в межах виконавчого провадження №52699982;

визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про стягнення виконавчого збору у розмірі 187 095, 38 грн. від 26.10.2016 року в межах виконавчого провадження №52699982;

визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про відкриття виконавчого провадження № 61899378 від 23.04.2020 року;

визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про арешт майна боржника №61899378 від 23.04.2020 року;

стягнути на користь позивача понесені судові витрати.

Позов обґрунтований, зокрема тим, що 23 квітня 2020 року відповідачем винесена постанова про відкриття виконавчого провадження № 61899378 з виконання постанови про стягнення виконавчого збору у розмірі 187 095, 38 грн. на користь держави та про накладення арешту на майно боржника. Вказані постанови позивач отримав рекомендованим листом 05 червня 2020 року, проте категорично з ними не погоджується та вважає протиправними.

1. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтею 160 КАС України.

Відповідно до ч. 1 цієї статті, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною п`ятою статті 160 КАС України встановлені вимоги до змісту позовної заяви.

Так, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

При цьому, відповідно до ч. 6 ст. 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Проте, на виконання вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві не зазначено офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача - Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

При цьому, суд зазначає, що вказані відомості наявні в загальному доступі, водночас норма п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України покладає обов`язок зазначати ці відомості у позовній заяві саме на позивача.

Крім того, позивачем не зазначений поштовий індекс власної адреси місця проживання, як того вимагає п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

У позовній заяві зазначено, що представником позивача є адвокат Ткач О.С., на підтвердження повноважень якої надано ордер серії ОД № 287978 від 11 червня 2020 року, позовну заяву подано та підписано представником позивача.

Проте, всупереч вимог ч. 6 ст. 160 КАС України, представником позивача не зазначено усіх відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, а саме реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивачем пред`явлено цей позов до Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), проте у прохальній частині позову заявлено позовні вимоги про визнання протиправними дій та постанов старшого державного виконавця Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Статтею 287 КАС України встановлені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

За ч. 1 цієї статті, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 КАС України, відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Тобто, відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби може бути лише орган державної виконавчої служби, а не державний виконавець цього органу.

Отже, на виконання вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до наданих документів та вимог ст.ст. 160, 287 КАС України.

За приписами п. 5 та п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування (ч. 7 ст. 161 КАС України).

У додатках до позовної заяви позивачем надано лише фотокопії постанови про відкриття виконавчого провадження № 61899378 від 23 квітня 2020 року та постанови про арешт майна боржника ВП № 61899378 від 23 квітня 2020 року.

У прохальній частині позову також заявлено позовні вимоги щодо оскарження постанови про стягнення виконавчого збору у розмірі 187 095, 38 грн. від 26.10.2016 року в межах виконавчого провадження № 52699982.

Однак, до позовної заяви позивачем не надано вказаної постанови та жодних інших доказів на обґрунтування доводів, викладених у позовній заяві. При цьому, позивач не вказує й причини, які унеможливлюють подання відповідних доказів, та не заявляє клопотання про їх витребування судом.

Частиною третьої статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач судовий збір за звернення до суду з даним позовом не сплатив, документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору не надав.

Частиною другою статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік від 14.11.2019 № 294-IX, з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб на місяць у розмірі 2102 гривні.

З аналізу наведених положень Закону України Про судовий збір вбачається, що майновими є вимоги, для яких визначено ціну позову. Відповідно до позовних заяв немайнового характеру необхідно відносити вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Відповідно до змісту позовних вимог, позивач оскаржує фактично три постанови: 1) про стягнення виконавчого збору у розмірі 187 095, 38 грн. від 26.10.20165 року в межах виконавчого провадження № 52699982; 2) про відкриття виконавчого провадження № 61899378 від 23.04.2020 року; 3) про арешт майна боржника № 61899378 від 23.04.2020 року.

Постанова про стягнення виконавчого збору у розмірі 187 095, 38 грн. впливає на майновий стан позивача, а відтак, позовна вимога щодо її оскарження за своїм змістом є вимогою майнового характеру.

Отже, адміністративний позов містить одну вимогу майнового та дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, за звернення до суду із заявленими позовними вимогами судовий збір складає 3 552, 55 грн., який складається з суми судового збору за дві вимоги немайнового характеру 1681, 60 грн. (за ставкою 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу немайнового характеру: (2102х0,4)х2=1681,60) та суми судового збору за вимогу майнового характеру 1870, 95 грн. (за ставкою 1 відсоток ціни позову: 187095,38х1/100=1870, 95).

Таким чином, у разі, якщо після виправлення недоліків позовної заяви не зміниться кількість та характер позовних вимог, позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору на суму у розмірі 3 552, 55 грн.

Згідно вимог ч. 2 ст. 9 Закону України Про судовий збір, суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

2. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності з ч.ч. 2, 3 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, статтею 287 КАС України визначені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Відповідно до ч. 1 цієї статті, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

15 червня 2020 року позивач звернувся до суду з вимогами щодо оскарження постанови про стягнення виконавчого збору від 26 жовтня 2016 року, прийнятої в межах виконавчого провадження № 52699982.

При цьому, у позовній заяві позивачем не зазначено, коли він дізнався про наявність оскарженої постанови від 26 жовтня 2016 року ВП № 52699982.

Так, у позовній заяві лише констатовано, що 26 жовтня 2016 року відповідач виніс постанову № 52699982 про стягнення виконавчого збору у розмірі 187 095, 38 грн. Позивач не отримував копію постанови від 26 жовтня 2016 року та не ознайомлювався з матеріалами виконавчого провадження № 52699982.

Згідно з приписами ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, разом із позовною заявою позивачем не надано заяви про поновлення строку звернення до суду щодо оскарження постанови № 52699982 про стягнення виконавчого збору від 26 жовтня 2016 року та/або доказів поважності причин його пропуску.

Водночас, з поданих до суду матеріалів наразі не вбачається, що звернення позивача до суду із цим позовом відбулось з дотриманням строку, встановленого п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд дійшов висновку, що позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, суд роз`яснює позивачу, що виявлені недоліки мають бути усунуті шляхом:

- зазначення у позовній заяві відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, а саме: офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача або причин неможливості надання вказаної інформації; власного поштового індексу; реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта щодо представника позивача;

- приведення позовних вимог у відповідність до наданих документів та вимог ст.ст. 160, 287 КАС України;

- надання доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги з примірниками для відповідача;

- надання документу про сплату судового збору у розмірі 3 552, 55 грн. або, у разі наявності передбачених Законом України "Про судовий збір" підстав, клопотання про звільнення від сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, обґрунтоване належними та достатніми доказами;

- надання заяви про поновлення строку звернення до суду щодо оскарження постанови № 52699982 про стягнення виконавчого збору від 26 жовтня 2016 року та/або надання доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду; або доказів дотримання цього строку.

Платiжні реквiзити для перерахування судового збору (станом на 01.01.2020): отримувач: УК у м.Одесі/Київський р-н/22030101; код отримувача: (ЄДРПОУ) 38016923; номер рахунку: UA 4015005; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; наявність відомчої ознаки: 84 Окружні адміністративні суди; призначення платежу - судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Одеський окружний адміністративний суд, .

Керуючись ст.ст. 132, 160, 161, 169, 248, 256, 287, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання протиправними дій та скасування постанов - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до розділу VІ Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, продовжуються на строк дії такого карантину.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначені строки позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Глуханчук