Справа № 1.380.2019.006498
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2020-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.006498
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючої-судді Сподарик Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Карпи А.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Заєць Б.Р.,

розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Львівське комунальне підприємство "Варшавське-407" про визнання протиправними дій, скасування приписів, постанови,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові з вимогами:

визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо призначення і проведення з 28.10.2019 по 08.11.2019 та з 11.11.2019 по 12.11.2019 позапланових перевірок гр. ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 12.11.2019 «Про зупинення підготовчих та будівельних робіт»;

визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 12.11.2019 «Про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил»;

визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 0006-вих-4116/140 від 25.11.2019 по справі про адміністративне правопорушення відносно гр. ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КупАП у вигляді штрафу в сумі 850 грн.

Ухвалою суду від 10.12.2019 вказану позовну заяву було залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків. На виконання вимог зазначеної ухвали суду позивач усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 27.12.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

21.01.2020 за вх. № 3469 представником відповідача поданий відзив на позовну заяву, просить суд відмовити у задоволенні позову.

27.01.2020 за вх. № 4434 від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

05.03.2020 суд ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

19.03.2020 суд за заявою представника відповідача ухвалив відкласти судове засідання, у зв`язку з прийняттям Постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 року по 03.04.2020 року на всій території України встановлено карантин.

25.05.2020 за вх. № 25988 представником відповідача подано додаткові пояснення.

26.05.2020 в судовому засіданні суд ухвалив замінити третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Львівське комунальне підприємство «Янів-405» на Львівське комунальне підприємство «Варшавське 407», оскільки згідно ухвали Львської міської ради від 10.10.2019 Львівське комунальне підприємство «Янів-405» припинено шляхом приєднання до Львівського комунального підприємства «Варшавське 407».

28.05.2020 за підписом директора Львівського комунального підприємства «Варшавське 407» надійшов лист, в якому повідомив суд, що не має достовірної інформації щодо будівельних робіт по будинку АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, всупереч вказаному, таке посвідчення не пред`являлось. Окрім того, позивач вказує, що відповідно до даних, зазначених в акті перевірки, така перевірка проводилась у присутності позивача - ОСОБА_1 , проте, даний факт не відповідає дійсності. Також позивач стверджує, що в його присутності не складався ні акт, ні протокол, ні припис направлення на перевірку позивач також не отримував. Позивач зазначає, що пропонував перевірючому інспектору - ОСОБА_2 скласти акт про недопуск, в якому пообіцяв письмово викласти свої мотиви. Окрім того, позивач наголосив, що будівельні роботи у той час мали місце (проведення утеплення фасаду, зокрема веранди, встановлення паркану, облаштування біля магазину замощення та пандусу для маломобільних груп населення), але вони не потребували отримання жодних дозволів. З урахуванням вказаного, позивач вважає протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо призначення і проведення з 28.10.2019 по 08.11.2019 та з 11.11.2019 по 12.11.2019 позапланових перевірок гр. ОСОБА_1 та вважає приписи за наслідками перевірки та постанову про накладення штрафу протиправними.

Відповідач позов заперечив з підстав викладених у письмових запереченнях від 21.01.2020 за вх. № 3469 долучених до матеріалів справи, в якому зазначив, що усі документи, які складені за результатами проведеного контролюючого заходу є законними і складеними уповноваженими згідно законодавства особами. Зазначив, що на підставі звернення ЛКП «Янів-405» від 25.09.2019 за № 300с/о було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 28.10.2019 № 610-пп на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Строк дії направлення з 28 жовтня до 08 листопада 2019 року. На підставі службової записки про продовження терміну проведення позапланової перевірки від 08.11.2019 було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 11.11.2019 № 654-пп. Строк дії направлення з 11 листопада до 12 листопада 2019 року. За наслідками перевірки відповідачем було виявлено ряд порушень: фізичною особою ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , здійснюється реконструкція будівлі, в якій знаходиться належне йому на праві приватної власності нежитлове приміщення, з розширенням, шляхом надбудови мансардного поверху та прибудови - додаткових приміщень на земельній ділянці, що перебуває в комунальній власності Львівської міської ради, без документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою та проектної документації, чим порушено: ч. 4, 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; абз. 1 п. 5 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 96 КУпАП. Відповідач спростувує доводи позивача тим викладеним у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях, звернув увагу суду, що інспектором Козак А.В. пред`являлось службове посвідчення відповідно до п.4 Порядку № 553. ОСОБА_1 відмовився отримувати направлення на проведення позапланової перевірки. Також відповідач спростовує твердження позивача про відсутність останнього при проведенні перевірки, оскільки фотографії до матеріалів справи, які долучені відповідачем спростовують даний факт. Також протокол та інші документи складались у присутності ОСОБА_1 , від підпису яких він відмовився, даний факт зафіксовано у оскаржуваних документів суб`єкта владних повноважень. Відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Дослідивши доводи позову, зібрані у справі докази в їх сукупності, заслухавши пояснення предстанвика позивача, представника відповідача, свідків, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 на праві власності згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нарухоме майно про реєстрацію права власності належить нежитлове приміщення за адресою АДРЕСА_1 (а.с.44).

Місце проживання та реєстрація позивача з 07.06.2013 за адресою АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорта позивача.

Інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові на підставі звернення ЛКП «Янів-405» від 25.09.2019 за № 300с/о було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 28.10.2019 № 610-пп на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . АДРЕСА_1 . Строк дії направлення з 28 жовтня до 08 листопада 2019 року.

На підставі службової записки про продовження терміну проведення позапланової перевірки від 08.11.2019 було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 11.11.2019 № 654-пп на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Строк дії направлення з 11 листопада до 12 листопада 2019 року.

07.11.2019 на адресу розташування належного об`єкту нерухомого майна позивача: АДРЕСА_3 .Львів, АДРЕСА_1 , працівником віддлення №16 ПАТ «УКРПОШТА, було нарочним доставлено рекомендоване відправлення 350 від Іспекції державного архитектурно-будівельного контролю у м.Львові за підписом в.о. начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Т.Денисяка. У листі зазначалось, що Інспекція державного архитектурно-будівельного контролю у м.Львові в межах повноважнь на підставіі звернення ЛКП Янів-405 від 25.09.2019. №300с/о зареєстрованого в Центрі надання адміністративних послуг Львівської міської ради за № 2-30012-0006 від 30.09.2019., проводить перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при виконанні будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення шляхом надбудови та прибудови за адресою: АДРЕСА_1 .

Даним листом відповідач повідомив ОСОБА_1 про необхідність прибути 06.11.19 о 11 год 00 хв. за адресою: вул.Угорська, 7-а, м.Львів та надати певні документи згідно переліку.

07.11.2019 та 12.11.2019 посадова особа Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Козак А. був присутній за адресою: АДРЕСА_1 для здійснення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ».

За результатами проведеної перевірки складено акт від 12.11.2019 за № 654-пп, яким встановлені наступні порушення: «Під час проведення даної позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що за вказаною адресою знаходиться будівля з нежитловим "приміщенням (магазин автотоварів) з явними ознаками проведення реконструкції шляхом забудови мансардного поверху та прибудови додаткових приміщень. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (номер інформаційної довідки: 185946737 від 13.10.2019) нежитлове приміщення загальною площею 43,3 кв.м., розташоване на земельній ділянці площею 0, 0480 га за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної власності з 28.05.2013 належить фізичній особі, ОСОБА_1 , яке набуте ним на підставі договору купівлі-продажу нежитлового приміщення (серія та номер 1020, виданого 28.05.2013 приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, ОСОБА_3 ). Згідно даних вищевказаної інформаційної довідки, цільове призначення земельної ділянки, площею 0, 048 га з кадастровим номером :02:001:0010, - обслуговування магазину. Згідно даних Публічної кадастрової карти України, земельна ділянка з кадастровим номером :02:001:0010 площею 0, 048 га перебуває в комунальній власності Львівської міської ради. Під час проведення даної позапланової перевірки проведено візуальне обстеження та контрольні заміри зазначеної будівлі за адресою: АДРЕСА_1 . АДРЕСА_4 ході перевірки встановлено, що власником нежитлового приміщення, фізичною особою, ОСОБА_1 , на комунальній земельній ділянці здійснено прибудову додаткових приміщень з розширенням існуючої будівлі по всій її довжині на 1,2 м (ширина існуючої будівлі до реконструкції становила 4,45 м, після реконструкції становить 5,65 м), демонтовано покрівлю існуючої будівлі, влаштовано з/б перекриття над першим поверхом з врахуванням прибудованої частини та надбудовано на її половині з південної сторони мансардний поверх (розміри мансардного поверху по зовнішніх замірах: 5,65 х 5, 91 м.

Документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, проектну документацію та документа дозвільного характеру на право проведення вищезазначених будівельних робіт фізичною особою, ОСОБА_1 , при проведенні даної позапланової перевірки не надано.

В Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , відсутня інформація про реєстрацію дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт з реконструкції будівлі в якій знаходиться нежитлове приміщення.

Відповідно до таблиці 1 пункту 4.5 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва», вищевказаний об`єкт будівництва, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належить до об`єктів із незначними наслідками - СС1.

Відтак, проведеною позаплановою перевіркою встановлено, що фізичною особою, ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , здійснюється реконструкція будівлі, в якій знаходиться належне йому на праві приватної власності нежитлове приміщення, з розширенням, шляхом надбудови мансардного зверху та прибудови додаткових приміщень на земельній ділянці, що перебуває в комунальній власності Львівської міської ради, без документа, що посвідчує право гласності чи користування земельною ділянкою, без проектної та без дозвільної документації, а саме подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт оповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю.

В результаті проведених вищевказаних будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , змінено архітектурний вигляд фасадів існуючої будівлі, в якій знаходиться нежитлове приміщення, та змінено (збільшено) її техніко-економічні показники.

На час проведення даної позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , проводилися будівельні роботи з влаштування частини стіни прибудови та утеплення фасаду прибудови. Проведено фотофіксацію об`єкту перевірки.»

12.11.2019 ОСОБА_1 видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.11.2019.

12.11.2019 було складено протокол про адміністративне правопорушення за № 1/654-пп, яким виявлено наступні порушення: фізичною особою, ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , здійснюється реконструкція будівлі, в якій знаходиться належне йому на праві приватної власності нежитлове приміщення, з розширенням, шляхом надбудови мансардного поверху та прибудови -додаткових приміщень на земельній ділянці, що перебуває в комунальній власності Львівської міської ради, без документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою та проектної документації, чим порушено: ч. 4, 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; абз. 1 п. 5 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 96 КУпАП.

12.11.2019 було складено протокол про адміністративне правопорушення за № 2/654-пп, яким виявлено наступні порушення: фізичною особою, ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , здійснюється реконструкція будівлі, в якій знаходиться належне йому на праві приватної власності нежитлове приміщення, з розширенням, шляхом надбудови мансардного поверху та прибудови додаткових приміщень на земельній ділянці, що перебуває в комунальній власності Львівської міської ради, без дозвільної документації, а саме подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно- будівельного контролю, чим порушено: п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п. 5 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

23.11.2019 через ЦНАП за вх. № 3-К-141713-Ф-0006 позивачем на виконання положень ст.268 КУпАП, Інспекції державного архитектурно-будівельного контролю у м.Львові були офіційно надіслані письмові пояснення до протоколу про адміністративне правопорушення №1/654-пп та №2/654-пп від 12.11.2019.

25.11.2019 відповідачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 0006-вих-4116/140, якою визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Дану постанову винесено на основі акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за № 654-пп від 12.11.2019, протоколу про адміністративне правопорушення від 12.11.2019 за № 1/654-пп.

Не погодившись із діями Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо призначення і проведення позапланових перевірок гр. ОСОБА_1 ; приписом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 12.11.2019 « Про зупинення підготовчих та будівельних робіт»; приписом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 12.11.2019 «Про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил»; постановою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 0006-вих-4116/140 від 25.11.2019 по справі про адміністративне правопорушення відносно гр. ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КупАП у вигляді штрафу в сумі 850 грн., позивач звернулася до суду з даним позовом.

При прийнятті рішення, суд керується такими правовими нормами.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини сторін врегульовані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI, Законом України від 14.10.1994 року № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю».

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п.1 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Згідно абз. 4 ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі по тексту - Порядок №553).

Пунктом 1 Порядку №553 встановлено, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно з пунктом 2 вказаного Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 4 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном. Також беручи до уваги абз. 11 п. 7 вищевказаного Порядку, зазначаємо, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до абзацу 1 пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Положеннями того ж пункту 7 Порядку №553 встановлено, що однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вищезазначеним пунктом Порядку №553 також встановлено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з п. 9 Порядку №533 підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися - в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.

Відповідно до п.21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно п. 22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Зі спірної постанови вбачається, що позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП.

Відповідно до ст.285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Відповідно до ст.268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Підпункт 3 п.20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 06.04.1995 року №244 (надалі - Порядок №244), передбачає, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Судом встановлено, що позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорта позивача. Лист відповідача від 01.11.2019 № 0006-вих-3810 про повідомлення щодо здійснення позапланової перевірки направлявся за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з тим, як вбачається із матеріалів справи та не заперечується сторонами, ОСОБА_1 отримав зазначений лист в день- 07.11.2019 прибуття уповноваженої особи відповідача за адресою знаходження нежитлового приміщення позивача( АДРЕСА_1 ) для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 818/1617/16.

Отже, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В той же час, посадова особа державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб`єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з`ясувати чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем зазначені вимоги виконані не були, а перевірка була проведена без позивача - суб`єкта містобудування та/або її уповноваженого представника.

Судом встановлено, що протокол та акт перевірки від 12.11.2019 містять посилання на те, що при їх складанні був присутній позивач ОСОБА_1 , який пояснень не надав, від підпису та отримання копії акту відмовився, однак зазначені твердження спростовуються матеріалами справи, ні акт, ні прокол у присутності позивача не складались, а тому позивач був позбавлений можливості подати свої пояснення та заперечення, а також його підписати чи відмовитись від підпису.

ОСОБА_1 подав свої пояснення до протоколу після отримання останнього поштою 20.11.2019, в яких обґрунтував свої доводи які спростовують порушення зазначені в акті і протоколі.

Як вбачається зі всіх наданих до суду документів, які були підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, жоден з них не підписаний позивачем, також відсутні докази його відмови від їх отримання.

Що стосується спірних питань,а саме чи складався акт за наслідками позапланової перевірки у присутності позивача, чи пред`являла уповноважена особа Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові посвідчення при перевірці, то суд допитав свідків з цього приводу.

Судом під час судових засідань було допитано свідків:

головний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, ОСОБА_2 на запитання суду: чи під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю було пред`явлено позивачу службове посвідчення? Свідок повідомив суд, що пред`являв посвідчення один раз, а з`являвся для проведення перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діляьності нежитлового приміщення на АДРЕСА_1 двічі 07.11.2019 та 12.11.2019. На запитання суду: чи був присутній ОСОБА_1 при складанні акта від 12.11.2019 за результатами позапланової перевірки? Свідок відповів, що приїхав з готовим актом, а ОСОБА_4 відмовився від його підпису.

свідок ОСОБА_5 , особа, яка підвозила матеріал для утеплення фасаду нежитлового приміщення, повідомив суд, що 07.11.2019 перебував на АДРЕСА_1 та здійснював доставку матеріалу для утеплення фасаду будинку. На запитання суду, чи проводились перевірка працівниками Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові нежитлового приміщеня по АДРЕСА_1 , чи пред`являлось посвідчення уповноваженого представника позивачу, чи був присутній ОСОБА_1 при проведенні перевірки, чи складались документи за наслідками перевірки. Свідок відповів, що особа яка прибула на зазначену адресу посвідчення не пред`являла, лише здійснював фотофіксацію приміщення з АДРЕСА_1 , жодних документів у присутності ОСОБА_1 не складав.

Суд зазначає, що однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку.

Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

З огляду на викладені положення, суд приходить до висновку, що акт, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 07.02.2019 у справі №201/3017/17(2-а/201/281/2017) та у постанові від 27.02.2019 року у справі №210/3059/17, у постанові від 26.02.2020 у справі № 826/13788/15.

Такич чином, суд встановив наявні порушення процедури проведення перевірки, що є достатньою підставою для скасування її результатів.

Відповідно до вимог ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, свою позицію суду не спростував та не обґрунтував її.

Як вбачається і долучених докаів до матеріалів справи, судом з`ясовано і дане не спростовано відповідачем: направлення на проведення перевірки не містить відмітки підпису особи, щодо об`єкту якої здійснювалася перевірка; жодним доказом фіксованим відповідач не спростував факт пред`явлення посвідчення суб`єктом владних повноважень, інспектором Кошеварову О.П.; у акті перевірки, приписі, протоколі відсутній підпис про ознайомлення з такими Кошеварова О.П., і відсутній акт відмови від підпису, відсутні підписи свідків про таку відмову з ознайомленням; у протоколі значиться адреса відмінна від місця проживання і реєстрації ОСОБА_1 - вказано АДРЕСА_5 , а у паспорті АДРЕСА_2 ; скеровані матеріали перевірки з вимогою про надання документів на 06.11.2019, які отриманні позивачем лиш 07.11.2019; при складені протоколу відсутнє ознайомлення ОСОБА_1 з його правами і обов`язками згідно ст.268 КУпАП. Таким чином. Як свідчать викладені вище наявні порушення процедури проведення перевірки є достатньою під ставовою для скасування її результатів.

Враховуючи все вище наведене, відповідач не довів правомірність проведення спірної позапланової перевірки, а судом встановлено порушення процедури її проведення, тому суд вважає за необхідне визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо проведення позапланової перевірки гр. ОСОБА_1 за результатами якої складено акт 654-пп від 12.11.2019, та визнати протиправним та скасувати приписи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 12.11.2019 «Про зупинення підготовчих та будівельних робіт», «Про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил», постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 0006-вих-4116/140 від 25.11.2019.

Зважаючи на встановлені обставини, суд вважає позовні вимоги позивача обґрунтованими, підставними та такими, що підлягають до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись ст.ст. 14, 72-77, 139, 241-247, 250-251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, п.3 розділу VI "Прикінцевих положень" Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Львівське комунальне підприємство "Варшавське-407" про визнання протиправними дій, скасування приписів, постанови,- задоволити повністю.

Визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо проведення з 28.10.2019 по 08.11.2019 та з 11.11.2019 по 12.11.2019 позапланових перевірок гр. ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 12.11.2019 « Про зупинення підготовчих та будівельних робіт».

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 12.11.2019 «Про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил».

Визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 0006-вих-4116/140 від 25.11.2019 по справі про адміністративне правопорушення відносно гр. ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КупАП у вигляді штрафу в сумі 850 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 ) за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (79034, м. Львів, вул. Угорська, 7а) судовий збір в сумі 3073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Згідно з пунктом 3 Розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя Сподарик Н.І.

Повний текст рішення складено та підписано 12 червня 2020 року.