Справа № 210/3212/20
Суддя: Чайкіна О. В.
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3212/20
Провадження № 2-а/210/34/20
У Х В А Л А

іменем України

"09" червня 2020 р.

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради міста Кривий Ріг, третя особа ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради міста Кривий Ріг, третя особа ОСОБА_2 про:

- визнання неправомірною відмову відповідача у надані допомоги у вигляді надання необхідної інформації щодо зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 ,

- зобов`язання відповідача здійснити таке зняття з реєстрації ОСОБА_2 , 1998 р..н., за адресою АДРЕСА_1 та внести відповідні зміни до усіх реєстрів та баз даних, що фіксують реєстрацію громадян та зняття громадян з реєстрації у місті Кривий Ріг.

В обгрунтування позовних вимог зазначив, що є власником житлового приміщення, в якому зареєстрована третя особа у справі - ОСОБА_2 у травні 2020 року зафіксовано факт непроживання третьої особи , тому позивач, як власник житла, вирішив зняти з реєстрації ОСОБА_2 . Позивач звернувся до відповідача із заявою про надання інформації щодо зняття з реєстрації ОСОБА_2 .. Однак Відповідач листом нада відповідь, що відомості про реєстрацію ОСОБА_2 є персональними даними, і не можуть бути розголошені без його згоди. У зв"язку з викладеним, вважає що відповідач неправомірно та безпідставно відмовив у наданні допомоги та не здійснив дії щодо припинення реєстрації третьої особи.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження за адміністративним позовом, суд враховує наступні процесуальні положення .

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пунктом 8 частини першої статті 4 КАС України визначено, що позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду.

Згідно пункту 4 частиною першою статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист, зокрема шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку (ч.5 ст.5 КАС України).

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси має право особисто подати відповідний адміністративний позов до адміністративного суду або її законним представником.

Однак, статтею 19 КАС України визначено категорію справ, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів. Згідно з пунктом 1 частини 1 цієї статті юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема:

1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;

7) спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації;

Частиною 3 статті 19 КАС України встановлено, що аміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.

Статтею 20 встановлено розмежування предметної юрисдикції адміністративних судів. Зокрема місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні:

1) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності;

2) адміністративні справи, пов`язані з виборчим процесом чи процесом референдуму, щодо: оскарження рішень, дій чи бездіяльності дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій; уточнення списку виборців; оскарження дій чи бездіяльності засобів масової інформації, інформаційних агентств, підприємств, установ, організацій, їх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації та інформаційних агентств, що порушують законодавство про вибори та референдум; оскарження дій чи бездіяльності кандидата у депутати сільської, селищної ради, кандидатів на посаду сільського, селищного голови, їх довірених осіб;

3) адміністративні справи, пов`язані з перебуванням іноземців та осіб без громадянства на території України, щодо: примусового повернення в країну походження або третю країну іноземців та осіб без громадянства; примусового видворення іноземців та осіб без громадянства за межі України; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; продовження строку затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; затримання іноземців або осіб без громадянства до вирішення питання про визнання їх біженцями або особами, які потребують додаткового захисту в Україні; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою забезпечення їх передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

4) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби щодо виконання ними рішень судів у справах, визначених пунктами 1-3 частини першої цієї статті;

5) адміністративні справи щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Стаття 21 КАС України передбачає розгляд кількох пов`язаних між собою вимог. Позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою. Якщо справа щодо пов`язаних вимог територіально підсудна різним місцевим адміністративним судам, то її розглядає один з цих судів за вибором позивача. Якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд.

В адміністративному позові позивач просить суд визнати неправомірною відмову відповідача у надані допомоги у вигляді надання необхідної інформації щодо знятті з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , оскільки не погоджується з відповіддю на заяву про надання допомоги у вигляді надання необхідної інформації щодо зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 . При цьому, позивач обгрунтовує свої вимоги тим, що як власник житла має намір зняти з реєстрації третю особу у справі - ОСОБА_2 . Однак вказані питання вирішуються в порядку цивільного судочинства, та в подальшому рішення суду про визнання особи такою, що втратила прво користування є підставою для зняття з реєстрації.

З позову не вбачається, що позивач надавав таке рішення, і йому відмовили у знятті реєстрації. Тому позивачу слід уточнити мотиви пред"явленняя позову та визначитись з предметом позову.

Також, згідно з ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем вищезгадані вимоги виконані не були в повному обсязі.

Зокрема, у порушення п.4 ч.5 статті 160 КАС України, позивачем не чітко зазначено зміст позовних вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло.

Відповідно до статті 5 КАС України Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Вищевказане прямо кореспондується зі статтею 245 КАС України.

У порушення вищевказаних норм, ОСОБА_1 не зазначено, які саме дії відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради міста Кривий Ріг слід визнати протиправними та від яких саме дій зобов`язати відповідача утриматися.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача здійснити зняття з реєстрації ОСОБА_2 , 1998 р..н., за адресою АДРЕСА_1 та внести відповідні зміни до усіх реєстрів та баз даних, що фіксують реєстрацію громадян та зняття громадян з реєстрації у місті Кривий Ріг, суд зазначає, що вищевказана позовна вимога виходить за межі адміністративного судочинства, якщо у позивача відсутнє рішення про визнання особи такою, що втратила право користування та відноситься до цивільних позовних вимог про визнання особи такої що втратила право користування житловим приміщенням. У разі відмови уповноваженого органу зняти з реєстрації третю особу, - позивач має уточнити причини такої підстави, а так само і підстави, з якими позивач звертався до відповідача із заявою про зняття з реєстрації, а не запитом про надання інформації.

Такі висновки суду відповідають правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 19.04.2018 у справі № П/901/378/18, Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 826/391/18, які зводяться до того, що позовні вимоги мають відповідати способам захисту порушених прав, свобод або законних інтересів, установлених статтею 5 КАС України.

Тому суд вважає за необхідне зазначити, що із вказаною вимогою про зобов`язання відповідача здійснити зняття з реєстрації особи, Позивач має право звернутися до суду в порядку адміністративного судочинства, однак лише у разі наявності відповідно рішення суду про визнання особи такої що втратила право користування житловим приміщенням, яке набрало законної сили, отже вказана позовна вимога передчасна, оскільки у позивача відсутнє рішення суду.

Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

В той же час, позивач посилається у позові на те, що підставою для зняття з реєстрації є рішення суду, тому у пункті 5 прохальної частини адміністративного позову просить суд зобов`язання відповідача здійснити таке зняття з реєстрації ОСОБА_2 , 1998 р..н., за адресою АДРЕСА_1 та внести відповідні зміни до усіх реєстрів та баз даних, що фіксують реєстрацію громадян та зняття громадян з реєстрації у місті Кривий Ріг

Однак, суд звертає увагу що Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», а саме абзац 13 статті 3 визначено: зняття з реєстрації - внесення інформації про зняття з реєстрації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Стаття 7 вказаного закону встановлено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви особи або її представника, що подається до органу реєстрації; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; свідоцтва про смерть; паспорта або паспортного документа, що надійшов з органу державної реєстрації актів цивільного стану, або документа про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, легалізованого в установленому порядку; інших документів, які свідчать про припинення: підстав для перебування на території України іноземців та осіб без громадянства; підстав для проживання або перебування особи у спеціалізованій соціальній установі, закладі соціального обслуговування та соціального захисту; підстав на право користування житловим приміщенням.

Позивачу слід уточнити, яку саме заяву про зняття з реєстрації ОСОБА_2 він подавав, з урахуванням статті 7 вищевказаного закону.

У порушення п.9 ч.5 ст.160 КАС України позивач у позовній заяві належним чином не обґрунтував, з посиланнями на норми чинного законодавства, яким чином оскаржувані дії порушують його права, свободи та інтереси.

В той же час, позивач просить суд витребувати відомості щодо реєстрації особи, що є персональними даними, і не є доказами у заявленому спорі, оскільки питання визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням вирішується в порядку цивільного судочинства, а не в межах оскарження незгоди з відповіддю на заяву про надання інформації.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вищезазначені недоліки позовної заяви необхідно усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості учасників справи, наданням відповідних, засвідчених належним чином доказів по справі.

Керуючись ст.ст.2, 79, 94, 132, 133, 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради міста Кривий Ріг, третя особа ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем. В іншому випадку позов буде повернутий позивачеві.

У випадку необхідності продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), позивачеві належить звернутися до суду з заявою про продовження процесуального строку у відповідності до ч.2 ст.121 КАС України, до закінчення встановленого судом строку, надіславши її на офіційну електронну адресу Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської обалсті.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею в порядку ст. 256 КАС України та відповідно до ст.294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Чайкіна