Справа № 380/699/20
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2020-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа №380/699/20

10 червня 2020 року

зал судових засідань № 10

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Лунь З.І.,

секретар судового засідання Ходань Н.С.,

за участю:

представників позивача Коцана М.В., Мандзюк М.Б.,

представника відповідача Квасниці Н.Б.,

розглянув у судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Грандгалбуд» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Грандгалбуд» (місцезнаходження: 79000, м.Львів, вул.Довженка, 14/7, ) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 03.12.2019 №.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач покликається на те, що при проведенні перевірки ТзОВ «Грандгалбуд» з питань взаємовідносин з ТзОВ «Максбудрем» та правомірності їх відображення у податкових деклараціях з податку на додану вартість та податковій декларації з податку на прибуток, відповідач повинен був встановити чи фактично відбулися операції з будівництва об`єктів, про які йдеться в акті (щодо яких відповідачем було нараховане позивачу податкові зобов`язання з ПДВ), чи товари/послуги були придбані/виготовлені позивачем з податком на додану вартість або чи під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту. Проте, даний факт перевірений відповідачем не був, натомість він користувався лише аналізом даних з реєстрів та інформаційних баз даних. Вважає, що відсутність інформації не свідчить про неможливість проведення операцій, а побудова висновків на інформаційних базах даних податкових органів є тільки припущенням відповідача. Тому, висновку податкового органу є безпідставними, оскільки базуються лише на припущеннях, без урахування того, що ТзОВ «Максбудрем» відобразило операції у складі податкових зобов`язань в податковій звітності з податку на додану вартість та податку на прибуток в повному обсязі. Також зазначає, у нього наявна вся первинна документація по господарських операціях, а також докази руху активів, тому винесене податкове повідомлення - рішення є безпідставним. Позивач також покликається на те, що не може нести юридичну відповідальність за недотримання контрагентом податкового законодавства, оскільки така відповідальність носить індивідуальних характер.

Ухвалою від 28.01.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, надати (надіслати) суду відзив на позов, а також всі письмові та електронні докази.

На виконання ухвали суду відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Відзив обґрунтований тим, що спірне податкове повідомлення-рішення винесене з дотриманням вимог чинного законодавства України, позаяк оскаржуване податкове повідомлення рішення, прийняте за результатами перевірки, в процесі проведення якої встановлено відсутність у ТзОВ «Максбудрем» матеріально-технічної і технологічної можливості з виконання робіт для ТзОВ «Грандгалбуд». Крім того, відповідно до поданих позивачем актів приймання виконаних робіт (форма №КБ2в) встановлено, що ТзОВ «Максбудрем» відобразило використання матеріалів, виробів та конструкцій на загальну суму 1012364,20грн., що становить 27,05% від загальної суми актів 3742093,20грн. В частині актів приймання виконаних будівельних робіт наданих до перевірки відсутні відомості, щодо номенклатури використаних будівельних матеріалів. Також у даних актах відсутня розшифровка підпису посадових осіб ТзОВ «Максбудрем», що не дає можливості ідентифікувати посадову особу, яка підписувала акт приймання виконаних робіт зі сторони виконавця. Зокрема, згідно із даними Єдиного реєстру податкових накладних встановлено, що ТзОВ «Максбудрем» не здійснювало придбання матеріалів, які зазначені у вказаних актах приймання виконаних будівельних робіт. Тому вважає, що надані до перевірки ТзОВ «Грандгалбуд» документи по взаємовідносинам з ТзОВ «Максбудрем» мають статус формально складених та не підтверджують реальність здійснення таких операцій. З огляду на зазначене, просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Представник позивача подав суду відповідь на відзив та письмові пояснення, в якому зазначив, що доводи контролюючого органу про нереальність операцій з ТзОВ «Максбудрем» ґрунтуються на припущеннях та не підтверджені належними та допустимими доказами. Оскільки товариством для перевірки було надано усі первинні документи, які підтверджують здійснення фінансово-господарський операції із вказаними в акті агентами, а саме: договори, акти прийому виконаних будівельних робіт, виписки з банківського рахунку, оборотно-сальдові відомості по взаєморозрахунках між вказаними контрагентамив. Крім того на момент проведення перевірки в «Системі автоматизованого співставлення податкових зобов`язань і податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДФС України» не встановлено розбіжностей по взаєморозрахунках між даними підприємствами. Боргові зобов`язання перед бюджетом у ТзОВ «Максбудрем» відсутні, підприємство не перебуває в процесі припинення або ліквідації. Також зазначає, що наведені в акті перевірки роздуми контролюючого органу про нереальність, можливість та/або неможливість проведення господарських операцій є такими, що не можуть слугувати підставою для оцінки правомірності та/або неправомірності віднесення сум до податкового кредиту. Так як із запровадженням електронного адміністрування ПДВ податкові накладні перевіряються контролюючим органом і за результатами перевірки контролюючим органом проводиться або реєстрація податкової накладної або відмова у реєстрації згідно з оцінкою критеріїв визначених Наказом Міністерства фінансів від 13.06.2017 № 567, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.06.2017 за № 753/30621 Про затвердження Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та вичерпного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Вважає, що згідно із чинним законодавством єдиною підставою для не віднесення сум до податкового кредиту є відсутність реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відповідно, віднесення сум згідно із податковою накладною до податкового кредиту можливе лише після перевірки податкової накладної відповідності критеріям, визначених вказаним Порядком. Реєстрація податкової накладної в реєстрі підтверджує, зокрема, і відповідність обсягів постачання обсягам придбання по товарах згідно з УКТЗЕД, тому що це питання перевіряється комісією контролюючого органу при реєстрації податкової накладної. На думку позивача, у відповідача відсутні правові підстави для встановлення завищення позивачем сум податкового кредиту згідно із зареєстрованими в Єдиному реєстрі податковими накладними, виписаними ТзОВ «Грандгалбуд» - ТзОВ «Максбудрем» за період березень, травень, червень 2019року, оскільки єдиною підставою для віднесення сум до податкового кредиту є реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних органом ДФС після проведення перевірки на відповідність критеріям ризику.

Представником відповідача неодноразово надсилалися на електронну пошту суду заяви про відкладення судового засідання, у зв`язку із запровадженням карантинних заходів.

Ухвалою суду від 25.05.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позові, просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечила з підстав, викладених у письмовому відзиві на позовну заяву, просила суд в задоволенні позову відмовити повністю.

Судом встановлено таке.

ТзОВ «Грандгалбуд» зареєстроване як юридична особа 31.01.2018. Підприємство взяте на облік як платник податків, є платником податку на додану вартість. Серед напрямків господарської діяльності за КВЕД є, зокрема, будівництво житлових і нежитлових будівель (основний), будівництво доріг і автострад, інші будівельно-монтажні роботи, інші роботи із завершення будівництва, інші спеціалізовані будівельні роботи. На право здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з середніми та значними наслідками в ТОВ «Грандгалбуд» наявні дозвільні документи ліцензія, видана Державною архітектурно-будівельною інспекцією України від 21.03.2018 №15-Л.

Головне управлінням ДПС у Львівській області на підставі наказу від 05.11.2019 № 2934 провело документальну позапланову виїзну перевірку ТзОВ «Грандгалбуд» з питань проведення взаємовідносин із ТзОВ «Максбудрем» () за період березень, травень, червень 2019року та правомірності їх відображення у податкових деклараціях з податку на додану вартість та податковій декларації з податку на прибуток.

За наслідками перевірки контролюючий орган дійшов висновку про непідтвердження факту виконання робіт ТзОВ «Максбудрем» для ТОВ «Грандгалбуд». В акті зазначено, що в первинних документах, виписаних ТзОВ «Максбудрем» для ТОВ «Грандгалбуд», зафіксовано господарські операції, які фактично не відбулися. Тому податкові накладні, договори, акти виконаних робіт не мають юридичної сили первинних документів, відповідно, ТОВ «Грандгалбуд» неправомірно сформовано регістри бухгалтерського обліку та податкової звітності на підставі таких первинних документів. Такі документи мають статус формально складених та не підтверджують реальність здійснення таких операцій. Перевіркою товариства встановлено порушення завищення податкового кредиту з податку на додану вартість на загальну суму 623682,00грн., в т.ч. за березень 2019року у сумі 280271,00грн., за травень 2019року у сумі 159178,00грн., за червень 2019року у сумі 184233,00грн. по взаєморозрахунках з ТзОВ «Максбудрем» чим порушено п.198.1, п.198.2, п.198.3 ст.198, п.200.1, п.200.2, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України.

За результатами перевірки контролюючим органом складено акт №392/05.10/41902849 від 18.11.2019, у якому зафіксовано порушення позивачем:

-п.198.1, п.198.2, п.198.3 ст.198, п.200.1, п.200.2, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, внаслідок чого підприємством занижено податок на додану вартість на загальну суму 623682,00грн., в т.ч. за березень 2019року у сумі 280271,00грн., за травень 2019року у сумі 159178,00грн., за червень 2019року у сумі 184233,00грн.

На підставі висновків акта перевірки №392/05.10/41902849 від 18.11.2019 ГУ ДПС у Львівській області прийняло податкове повідомлення-рішення від 03.12.2019 №, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість за податковим зобов`язанням в сумі 623682,00грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) в сумі 311841,00грн., всього 935523,00грн.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням, що виніс відповідач, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з такого.

Згідно з підпунктом 14.1.36 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Згідно з підпунктом 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Відповідно до пп. «а», «б» пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Згідно із пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16. статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми 21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Цією постановою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 117, в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин).

За визначенням термінів, наведеному в пункті 1 Порядок № 117:

- моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

- критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 117 податкові накладні / розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D>0,03, Р<РмЧ1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування; Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/ розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5 Порядку № 117).

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6 Порядку №117).

Пунктом 10 Порядку №117 визначено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Державна фіскальна служба України листом від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 визначила критерії ризиковості платника податку. Згідно з підпунктом 1.6 пункту 1 комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Згідно з пунктом 198.1 статті 198 Податкового кодексу України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:

а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг;

б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);

в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;

г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.

Пунктом 198.2 статті 198 Податкового кодексу України передбачено, що датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Відповідно до пункту 198.3 статті 198 Податкового кодексу України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

За правилами пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У відповідності до пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку, що податковий кредит для цілей визначення об`єкта оподаткування податком на додану вартість має бути фактично здійснений та підтверджений належним чином оформленими первинними документами, що відображають реальність здійснення господарської операції.

Правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні визначені Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

Так, в розумінні статті 1 Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Аналіз вказаної норми дає підстави вважати, що первинний документ згідно з визначенням містить дві обов`язкові ознаки: він має містити відомості про господарську операцію і підтверджувати її реальне (фактичне) здійснення.

Господарська операція - це дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства (ст. 1 Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»).

За змістом статті 3 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» податкова звітність ґрунтується на даних бухгалтерського обліку.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис, аналог власноручного підпису або підпис, прирівняний до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Відповідно до абз. 2 п. 2.1 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.06.1995 №168/704, господарські операції - це факти підприємницької та іншої діяльності, що впливають на стан майна, капіталу, зобов`язань і фінансових результатів.

Аналіз вказаних норм свідчить про те, що будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції. Якщо ж фактичне здійснення господарської операції відсутнє, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені законодавством.

Так, господарські операції для визначення податкового кредиту мають бути фактично здійсненими та підтвердженими належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, які відображають реальність таких операцій, та спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Таким чином, визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Отже, проведення будь-якої господарської операції підприємства фіксується та підтверджується первинними документами, на підставі яких ведеться бухгалтерський облік.

Крім того, відповідно до пункту 73.5. статті 75 ПК України з метою отримання податкової інформації, необхідної у зв`язку з проведенням перевірок, контролюючі органи мають право здійснювати зустрічні звірки даних суб`єктів господарювання щодо платника податків. Під час зустрічної звірки:

- здійснюється зіставлення даних, отриманих від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з`ясування повноти їх відображення в обліку платника податків;

- забезпечується отримання податкової інформації, необхідної для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" у випадках, передбачених підпунктом 39.5.2.13 підпункту 39.5.2 пункту 39.5 статті 39 цього Кодексу.

Під час проведення зустрічної звірки з`ясовуються лише питання, зазначені у письмовому запиті контролюючого органу на проведення зустрічної звірки.

Форма запиту контролюючого органу на проведення зустрічної звірки встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. За результатами зустрічних звірок складається довідка, що надається суб`єкту господарювання у десятиденний строк.

З урахуванням зазначених норм, суд досліджує обставини щодо реальності господарських операцій позивача з контрагентом - взаємовідносин із ТзОВ «Максбудрем».

З матеріалів справи видно, що ТзОВ «Грандгалбуд» має ліцензію, видану Державною архітектурно-будівельною інспекцією України від 21.03.2018 №15-Л на проведення господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з середніми та значними наслідками (том 2 а.с.93-97).

11.07.2018 Сокільницька сільська рада Пустомитівського району Львівської області (замовник) та ТзОВ «Грандгалбуд» (підрядник) уклали договір №1-88 про закупівлю робіт за державні кошти, відповідно до якого підрядник зобов`язується на свій ризик, власними та залученими силами виконати замовникові будівельні роботи, зазначені в п. 1.2 цього Договору (будівництво клубу Центр мистецтв та дозвілля «Просвіта» в с. Сокільники Пустомитівського району Львівської області) відповідно до проектно-кошторисної документації та умов цього договору, та здати їх у встановлений строк, а замовник зобов`язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, прийняти та оплатити згідно з умовами цього договору закінчені будівельні роботи. Відповідно до пп. 5.4.4 п. 5.4 цього договору підрядник має право за наявності письмової згоди замовника залучати субпідрядні спеціалізовані будівельні та інші організації до виконання робіт, визначених договором (том 2 а.с. 223-226).

04.09.2018 ТОВ «НК Сістемс» (замовник) та ТОВ «Грандгалбуд» (генпідрядник) уклали договір генпідряду №1210/1 на виконання робіт, відповідно до якого генпідрядник на замовлення замовника зобов`язується виконати роботи, пов`язані із встановленням захисної конструкції скануючої системи компанії Нуктех Компані Лімітед на об`єктах замовника відповідно до п. 1.2 цього договору, та передати виконані роботи замовнику за актом про прийняття виконаних робіт до договору, а замовник зобов`язується прийняти закінчені роботи та оплатити їх вартість відповідно до цього договору. Згідно із пунктами 2.5, 8.1 цього договору для виконання робіт генпідрядник може залучати робочу силу в необхідній кількості та відповідної кваліфікації; третіх осіб (субпідрядників) (том 2 а.с. 110-116).

ТзОВ «Грандгалбуд» як генпідрядник залучило в березні 2019року для виконання робіт за переліченими договорами підряду ТзОВ «Максбудрем» як субпідрядника.

01.03.2019 між ТзОВ «Грандгалбуд» та ТзОВ «Максбудрем» () було укладено договір субпідряду від №01/03/19, відповідно до якого ТзОВ «Грандгалбуд» виступає - «генпідрядником», а ТзОВ Максбудрем» () - «субпідрядник» (том1 а.с.149-152).

Договір підписаний сторонами та скріплений печатками, відповідно до вимог ст.ст.203, 204, 207, 208, 655, 656 Цивільного кодексу України з дотриманням усіх істотних умов.

Відповідно до п.1 Договору генпідрядник доручає, а субпідрядник зобов`язується виконати роботи пов`язані із улаштуванням: бетонної підготовки, залізобетонних фундаментів під колон, фундаментних плит та блоків та ін. на об`єктах генпідрядника відповідно до п. 1.2. договору та передати виконані роботи генпідряднику за актом про прийняття виконаних робіт по договору, а генпідрядник зобов`язується прийняти закінчені роботи та оплатити їх вартість відповідно до умов цього договору.

Згідно з п. 1.2 цього Договору місцезнаходження об`єктів: 1. Львівська митниця ДФС, митний пост «Рава-Руська», пункт пропуску «Рава-Руська», який розташований за адресою: 80316, Львівська область, Жовківський район, село Рата, вул. Грубінська, 28; 2. Львівська митниця ДФС, митний пост «Краковець», пункт пропуску «Краківець», який розташований за адресою: 81033, Львівська область, Яворівський район, смт. Краковець, вул. Вербицького, 54с; 3. Львівська митниця ДФС, митний пост «Мостиська», пункт пропуску «Шегині», який розташований за адресою: 81321, Львівська область, Мостиський район, село Шегині, вул. Дружби, 201; 4. Волинської митниці ДФС, митний пост «Ягодин», пункт пропуску «Ягодин», який розташований за адресою: 44332, Волинська обл. Любомлъсъкий р-н, с. Старовойтове, вул. Прикордонників, 1.

Як визначено в пункті 2.1 Договору, вартість робіт за договором визначається договірною ціною та проектно-кошторисною документацією, які є невід`ємною частиною договору. Згідно з п. 3.1 Договору розрахунки за виконані роботи здійснюються протягом 5-ти календарних днів з моменту підписання генпідрядником та субпідрядником акту приймання виконаних підрядних робіт (форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних робіт (форми №КБ-3).

Згідно із пунктами 2.5, 4.5 цього Договору для виконання робіт субпідрядник може залучати до роботи інших виконавців (субпідрядників), про що погодження зі сторони генпідрядника є наданим (отриманим) шляхом укладення даного договору.

На виконання договору субпідряду від №01/03/19 від 01.03.2019 ТзОВ «Максбудрем» (субпідрядник) виконало роботи, а саме: монтаж захисних елементів приміщень комплексної скануючої системи стаціонарного типу на об`єктах ТзОВ «Грандгалбуд» «генпідрядника».

Субпідрядником по факту виконання робіт виписано податкові накладні, акти приймання виконаних будівельних та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати .

Відповідно до актів приймання виконаних будівельних робіт за березень 2019 (КБ-2в) (том 1 а.с.179-181, 186-188, 193-195, 200-202, 207-209, 214-215, 219-220, 224-225, 229-230, 234-235, 239-240, 244-245) та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень 2019 (КБ-3) від 29.03.2019 субпідрядник виконав роботи по монтажу захисних елементів приміщень комплексної скануючої системи стаціонарного типу пункту пропуску «Шегині» та «Краковець» Львівської митниці ДФС на загальну суму 1681626,07грн.(том 1 а.с.178, 185, 192, 199, 206, 213, 218, 223, 228, 233, 238, 243).

Відповідно до оборотно-сальдової відомості по рахунку 631 за березень 2019року в ТзОВ «Грандгалбуд» рахувалась кредиторська заборгованість по взаємовідносинах з ТзОВ «Максбудрем» в сумі 1681626,07грн. (том 2 а.с. 43).

ТзОВ «Грандгалбуд» перерахувало ТзОВ «Максбудрем» кошти платіжними дорученнями №555 від 03.04.2019 на суму 723138,07грн., №560 від 04.04.2019 на суму 727420,00грн., №71 від 04.04.2019 на суму 231068,00 грн. із зазначенням призначенням платежу - за виконані роботи згідно із договором №01/03/19 від 01.03.2019 (том 2 а.с. 30-33).

Також відповідно до актів приймання виконаних будівельних робіт за травень-червень 2019 (КБ-2в) (том 1 а.с.55-56, 59-60, 63-64, 67-68, 71-72, 76-77, 81-82, 86-87, 91-92, том 2 а.с.4-5, 8-9, 12-13, 16-17, 21-22, 24-26) та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за червень 2019 (КБ-3) від 07.06.2019 та від 17.06.2019 (том 1 а.с.58, 62, 66, 70, 75, 80, 85, 90, том.2 а.с.3, 7, 11, 15, 23, 27-28) субпідрядник виконав роботи по монтажу захисних елементів приміщень комплексної скануючої системи стаціонарного типу пункту пропуску «Краковець», «Шегині», «Рава-Руська» Львівської митниці ДФС, «Ягодин» Волинської митниці ДФС.

ТзОВ «Грандгалбуд» перерахувало ТзОВ «Максбудрем» кошти платіжними дорученнями №437 від 10.05.2019 на суму 262736,40грн., №439 від 21.05.2019 на суму 286328,40грн., №464 від 29.05.2019 на суму 182991,66 грн., №494 від 11.06.2019 на суму 378312,00грн. із зазначенням призначенням платежу - за виконані роботи згідно із договором №01/03/19 від 01.03.2019 (том 2 а.с. 33, 35, 38, 42).

Дані операції згідно з даними бухгалтерського обліку відображені наступними проведеннями:

-Дт 231 Кт 631 - отримані послуг віднесених до витрат у сумі 2884000,00грн.;

-Дт 644 кт 631 ПДВ з вартості наданих послуг у сумі 576800,00грн.

Сторони також підписали акт приймання-передачі від 23.04.2019 (том2 а.с.1), відповідно до якого ТзОВ «Грандгалбуд» передав ТзОВ «Максбудрем» матеріально-технічні ресурси для будівництва пункту пропуску «Шегині», а ТзОВ «Максбудрем» відзвітував про витрачені давальницькі матеріали, про що складено акти від 09.05.2019 (том 2 а.с. 2).

Згідно з наданим директором листом витрати по виконанню договору генпідряду №01/03/19 від 01.03.2019 обліковуються на б/р 231 «Основне виробництво» як незавершене виробництво та передані в червні 2019року передано «Замовнику» по закінченні робіт.

Суму податку на додану вартість за зазначеною податковою накладною, включено ТзОВ «Грандгалбуд» до складу податкового кредиту в березні, травні, червні 2019р., що відповідає даним додатку 5 до податкової декларації з податку на додану вартість за період березень, травень, червень 2019 року.

Податкові накладні, отримані від ТзОВ «Максбудрем» та включені ТзОВ «Грандгалбуд» до складу податкового кредиту, зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, де і зазначено в акті перевірки (ст.8 акта перевірки, том 1 а.с. 21).

Також 02.04.2019 між ТзОВ «Грандгалбуд» та ТзОВ «Максбудрем» () було укладено договір субпідряду від №02/04/19, відповідно до якого ТзОВ «Грандгалбуд» виступає - «генпідрядником», а ТзОВ Максбудрем» () - «субпідрядник» (том1 а.с.51-54).

Договір підписаний сторонами та скріплений печатками, відповідно до вимог ст.ст.203, 204, 207, 208, 655, 656 Цивільного кодексу України з дотриманням усіх істотних умов.

Відповідно до п.1 Договору генпідрядник доручає, а субпідрядник зобов`язується виконати роботи на об`єкті генпідрядника «Будівництво клубу Центр мистецтв та дозвілля «Просвіта» в с. Сокільники Пустомитівського району Львівської області» та передати виконані роботи генпідряднику за актом про прийняття виконаних робіт по договору, а генпідрядник в свою чергу зобов`язується прийняти закінчені роботи та оплатити їх вартість відповідно до умов цього договору.

Як визначено в пункті 2.1 Договору, вартість робіт за договором визначається договірною ціною та проектно-кошторисною документацією, які є невід`ємною частиною договору. Згідно з п. 3.1 Договору розрахунки за виконані роботи здійснюються протягом 5-ти календарних днів з моменту підписання генпідрядником та субпідрядником акту приймання виконаних підрядних робіт (форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних робіт (форми №КБ-3).

Згідно із п.4.6 цього Договору для виконання робіт субпідрядник може залучати до роботи інших виконавців (субпідрядників), про що погодження зі сторони генпідрядника є наданим (отриманим) шляхом укладення даного договору.

На виконання договору субпідряду від №02/04/19 від 02.04.2019 ТзОВ «Максбудрем» (субпідрядник) виконало будівельні роботи по об`єкту будівництва на об`єктах ТзОВ «Грандгалбуд» «генпідрядника».

Субпідрядником по факту виконання робіт виписано податкові накладні, акти приймання виконаних будівельних та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати .

Відповідно до актів приймання виконаних будівельних робіт за травень червень 2019 (КБ-2в) та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за травень 2019 (КБ-3) від 09.05.2019, 21.05.2019,29.05.2019 та 07.06.2019 субпідрядник виконав роботи по будівництву клубу Центр мистецтв та дозвілля «Просвіта» в с. Сокільники Пустомитівського району Львівської області на загальну суму 281292,00грн. з ПДВ (том 1 а.с. 117-146).

Відповідно до оборотно-сальдової відомості по рахунку 631 за травень, червень 2019року в ТзОВ «Грандгалбуд» рахувалась кредиторська заборгованість по взаємовідносинах з ТзОВ «Максбудрем» в сумі 281292,00грн. (том 2 а.с 50-51).

ТзОВ «Грандгалбуд» перерахувало ТзОВ «Максбудрем» кошти платіжними дорученнями №97 від 21.05.2019 на суму 177498,00грн., №98 від 29.05.2019 на суму 4663,20грн., №438 від 10.05.2019 на суму 40848,00 грн., №493 від 11.06.2019 на суму 58282,80гн із зазначенням призначенням платежу - за виконані роботи згідно із договором №02/04/19 від 02.04.2019 (том 2 а.с. 36, 34, 39, 41).

Сума податку на додану вартість за зазначеною податковою накладною, включено ТзОВ «Грандгалбуд» до складу податкового кредиту в березні, травні, червні 2019р., що відповідає даним додатку 5 до податкової декларації з податку на додану вартість за період березень, травень, червень 2019 року.

Податкові накладні, отримані від ТзОВ «Максбудрем» та включені ТзОВ «Грандгалбуд» до складу податкового кредиту, зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, де і зазначено в акті перевірки (ст.11 акта перевірки, том 1 а.с. 24).

Представником позивача надано суду листи, які були скеровані на адресу ТзОВ «Максбудрем», а саме:

- від 21.05.2019 №05/21-1 відповідно до якого ТОВ «Грандгалбуд» повідомило, що платіжним дорученням №97 від 21.05.2019 було перераховано грошові кошти у сумі 177498,00грн. на рахунок ТзОВ «Максбудрем». У полі призначення платежу було помилково вказано «За виконані роботи згідно договору №01/03/19 від 01.03.2019 в т.ч. ПДВ 20% 29583,00грн. Вірним слід вважати таке призначення платежу «За виконані роботи згідно договору №02/04/19 від 02.04.2019 в т.ч. ПДВ 20% 29583,0грн.; ' .

-від 29.05,2019 №05/29-1 відповідно до якого ТОВ «Грандгалбуд» повідомляє, що платіжним дорученням №98 від 29.05.2019р. було перераховано грошові кошти у сумі 4663,20грн. на рахунок ТзОВ «Максбудрем». У полі призначення платежу було помилково вказано «За виконані роботи згідно договору №01/03/19 від 01.03.2019 в т.ч. ПДВ 20% 777,20 грн. Вірним слід вважати таке призначення платежу «За виконані роботи згідно договору №02/04/19 від 02.04.2019 в т.ч. ПДВ 20% 777,20грн.(том 2 а.с.37, 40).

Дані операції згідно з даними бухгалтерського обліку відображені наступними проведеннями:

-Дт 231 Кт 631 - отримані послуг віднесених до витрат у сумі 234410,00грн.;

-Дт 644 кт 631 ПДВ з вартості наданих послуг у сумі 46882,00грн.

Згідно із наданим директором листом витрати по виконанню договору генпідряду №02/04/19 від 02.04.2019 обліковуються на б/р 231 «Основне виробництво» як незавершене виробництво та передані в червні 2019 року передано «Замовнику» по закінченні робіт.

ТзОВ «Грандгалбуд» передало замовнику - Сокільницькій сільській раді Пустомитівського району Львівської області - виконані роботи, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт за травень червень 2019року (том 3 а.с.3-5, 15-18, 27-31), довідками про вартість виконаних будівельних робіт(та витрат) за травень-червень 2019року (том 3 а.с.2, 14, 26).

Долучені до справи письмові докази (договори генпідряду на виконання робіт, договори підряду, акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, довідки про вартість виконаних робіт за формою КБ-3, платіжні доручення) свідчать про те, що ТзОВ «Грандгалбуд» як генпідрядник доручило ТзОВ «Максбудрем» виконання будівельних робіт, а саме: із будівництва клубу Центр мистецтв та дозвілля «Просвіта» в с. Сокільники Пустомитівського району Львівської області; із монтажу захисних елементів приміщень комплексної скануючої системи стаціонарного типу в пунктах пропуску «Шегині», «Рава-Руська», «Краковець» Львівської митниці ДФС та «Ягодин» Волинської митниці ДФС. ТзОВ «Максбудрем» на замовлення ТОВ «Грандгалбуд» виконало ці будівельні роботи на загальну суму 3742091,94грн. За фактом отримання попередньої оплати ТзОВ «Максбудрем» виписало та зареєструвало в ЄРПН податкові накладні, що, з огляду на норми п.198.6. статті 198, п.201.10 статті 201 ПК України, було підставою для віднесення відповідних сум податку на додану вартість до складу податкового кредиту ТОВ «Грандгалбуд» у березні, травні та червні 2019року. Суд не встановив будь-яких істотних недоліків форми чи змісту первинних документів, якими позивач доводить реальність цих господарських операцій.

Фактичне виконання підрядних робіт, передбачених укладеними ТОВ «Грандгалбуд» з ТзОВ «Максбудрем» договорами, також підтверджується тією обставиною, що ТОВ «Грандгалбуд» надалі використало їх результати та передало споруджені об`єкти замовникам (Сокільницькій сільській раді Пустомитівського району Львівської області та ТОВ «НК Сістемс»), у яких відсутні претензії щодо їх кількості/якості.

Суд також враховує, що відповідач у червні 2019року не відносив ТзОВ «Максбудрем» до переліку ризикових суб`єктів господарювання та не зупиняв реєстрацію та не відмовляв в реєстрації в ЄРПН податкових накладних, виписаних ТзОВ «Максбудрем».

Тому, за наслідками проведеного у червні 2019 року аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації відповідач не виявив об`єктивних ознак наявності ризиків порушення ТзОВ «Максбудрем» норм податкового законодавства та зареєстрував видані ним податкові накладні. Аналіз тих самих відомостей/інформації призвів до цілком протилежного висновку. Відповідач не аргументував здійсненої ним переоцінки тієї самої податкової інформації з баз даних/реєстрів ДФС.

Щодо покликання представника відповідача на те, що ТзОВ «Максбудрем» фактично не виконувало будівельні роботи з огляду на час, оперативність проведення операцій, місцезнаходження майна та віддаленість контрагентів один від одного, недостатності трудових ресурсів, суд зазначає таке.

Суд встановив, що під час перевірки ревізори проаналізували лише наявні в інформаційних базах відповідача відомості. Водночас, для з`ясування фактичних обставин справи відповідач мав право провести зустрічну звірку з ТзОВ «Максбудрем» . В процесі цієї звірки контролюючий орган міг та повинен був з`ясувати, за допомогою яких трудових та матеріальних ресурсів (власних працівників, залучених субпідрядників чи працівників за цивільно-правовими угодами тощо) ТзОВ «Максбудрем» виконувало будівельні роботи для ТОВ «Грандгалбуд». Суд встановив, що відповідач не проводив зустрічної звірки з ТзОВ «Максбудрем».

З огляду на те, що наявними у матеріалах справи доказами (зокрема податковими накладними, видатковими накладними, договорами генпідряду на виконання робіт, договорами підряду, актами приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, довідками про вартість виконаних робіт за формою КБ-3, платіжними дорученнями), підтверджується обставина фактичного одержання послуг та придбання товарно-матеріальних цінностей позивачем у його контрагентів з метою використання у власній господарській діяльності, суд дійшов висновку про правомірність формування позивачем податкових наслідків таких операцій.

Крім того, суд констатує, що провадячи господарську діяльність з ТзОВ «Максбудрем» позивач виявив належну у таких випадках обачність щодо свого контрагента.

Відповідачем не доведено та надано належних доказів, які б свідчили, що наявні у контрагентів позивача ресурси не давали можливості для проведення господарської діяльності з поставки товарів, обумовлених укладеними договорами з позивачем, як не було доведено та надано належних доказів, які б свідчили про наявність фактів та свідчили про протиправну поведінку контрагентів та про обізнаність позивача як платника податків щодо такої та злагодженості дій між ними.

16.01.2018 Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справах № 820/4648/13-а (ЄДРСРУ № 71630385), № 826/1398/14 (ЄДРСРУ № 71630767), опосередковано: від 16.01.2018 у справі № 2а-3404/12/1370 (ЄДРСРУ 71630764) та від 18.01.2018 у справі № 2а-13944/12/2670 (ЄДРСРУ 71692559) в черговий раз підтвердив раніше сформовану правову позицію стосовно того, що на реальність господарських операцій жодним чином не впливає наявність у контрагента платника податку виробничих, трудових та інших ресурсів, оскільки останній має право їх залучати на підставі цивільно-правових угод.

Виходячи з вимог наведених норм Податкового кодексу України, підтвердженням факту здійснення господарської операції є відповідні розрахункові, платіжні та інші первинні документи, обов`язковість ведення і зберігання яких передбачена правилами ведення бухгалтерського обліку та підставою для нарахування податкового кредиту і податкового зобов`язання з податку на додану вартість є податкова накладна.

Щодо доводів відповідача про порушення, допущені суб`єктами господарювання в ланцюгу постачання, то вони є необґрунтованими, адже порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог законодавства щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів у ланцюгу постачання за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.

Вказана позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема і в постанові від 20.03.2020 у справі №813/5407/15, постанові від 16.04.2020 у справі 810/3443/18.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що господарські операції між позивачем та його контрагентами мали реальний характер, діяльність позивача спрямована на отримання економічної вигоди від господарської діяльності, що вказує на помилковість висновків податкового органу про вчинення порушень податкового законодавства щодо неправомірності формування податкового кредиту з податку на додану вартість за результатами взаємовідносин з ТзОВ «Грандгалбуд» та ТзОВ «Максбудрем» за періоди, що перевірялися, а відтак, вони не можуть бути покладені в основу спірного податкового повідомлення-рішення.

З урахуванням вищенаведених норм чинного законодавства та фактичних обставин справи суд дійшов висновку, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при ухваленні оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, діяв без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дія), що призвело до безпідставного податкового навантаження на позивача.

Таким чином, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 03.12.2019 №, прийняте відповідачем, є протиправним та підлягає скасуванню.

Судові витрати відповідно до ст. 139 КАС України підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Львівській області .

Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд, -

в и р і ш и в :

адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Грандгалбуд» (місцезнаходження: 79000, м.Львів, вул.Довженка, 14/7, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області № від 03.12.2019.

Стягнути з Головного управління ДФС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Грандгалбуд» (місцезнаходження: 79000, м.Львів, вул.Довженка, 14/7, ) судовий збір в сумі 14032 (чотирнадцять тисяч тридцять два)грн.85коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із урахуванням п.п 15.5 п.5 розділу VII Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 16.06.2020.

Суддя Лунь З.І.