Справа № 160/1621/20
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 квітня 2020 року Справа № 160/1621/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Букіної Л.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АМТ ТРЕЙД» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АМТ ТРЕЙД» (далі - Товариство, ТОВ «АМТ ТРЕЙД») до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень відповідача від 06.12.2019 року № UA110000/2019/400103/2, від 06.12.2019 року № UA110000/2019/400104/2, від 26.12.2019 року № UA110000/2019/000036/2.
В обґрунтування позову Товариство посилалось на протиправність оскаржених рішень, оскільки вважає, що ним подано до митного органу повний пакет необхідних документів, які не мали розбіжностей і містили усі необхідні відомості, що підтверджували числові значення складових митної вартості за заявленим методом. Позивач також зауважив, що усі розбіжності, які виявив відповідач є надуманими і безпідставними з огляду на те, що останній не вказав, які саме документи, що подавалися Товариством при митному оформленні містили розбіжності та/або ознаки підробки.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.02.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Тією ж ухвалою суду відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.03.2020 року здійснено заміну відповідача у справі № 160/1621/20 з Дніпропетровської митниці ДФС її правонаступником Дніпровською митницею Держмитслужби.
Відповідач скористався наданим правом і надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки наданими з митними деклараціями документами, які містили розбіжності, неможливо підтвердити числові значення заявленої декларантом митної вартості за основним методом, у зв`язку з чим і прийняті рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом 2-ґ.
Дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного законодавства, суд виходить із такого.
Після ввезення в Україну, зазначені партії задекларованих товарів розміщені декларантом ТОВ «КАЙТЕС» на митному ліцензійному складі (МЛС) Дніпропетровської митниці ДФС. У період зберігання зазначених партій товарів на МЛС, за ініціативою китайської компанії - їх власника, частини з усіх трьох партій товарів були передані ТОВ «АМТ ТРЕЙД», як новому їх Покупцю.
На момент первісного декларування даного товару, його фактичним власником виступала компанія «CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD» (Продавець), між якою та ТОВ "АМТ ТРЕЙД' (Покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт від 12.06.2018, № HW/2, за умовами якого продавець продає, а покупець купує товар, в асортименті, кількості та за цінами, вказаними в Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту
Пунктом 2.1 контракту визначено, що поставка товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного контракту.
Відповідно до п.3.1. поставка здійснюється на умовах згідно правил Інкотермс 2010, конкретні умови поставки партії товару зазначаються в Специфікаціях (Додатках).
Розділом 4 контракту визначено, що ціна на товар вказується в Специфікаціях (Додатках), у ціну товару включена вартість упаковки і маркування.
Загальна сума контракту складає 4500000,00 USD.
У подальшому, між сторонами було узгоджено специфікації: № 2018-1А2 від 16.06.2019р., № 2018-2, від 19.06.2019р.; № 2018-3, від 04.07.2019, які є невід`ємною частиною Контракту, відповідно до умов яких, Сторони погодили ціни, умови оплати, кількість та загальну вартість товарів, що декларувалися.
Згідно із Специфікації №2018-3 від 04.07.2019р. продавець зобов`язаний поставити, а покупець прийняти мотоблоки Кентавр моделей МБ1080Д-6, МБ1080ДЕ-6, МБ1010Д-6, МБ1010ДЕ-6, МБ1012ДЕ-6 всього 603 штук на загальну вартість 214320,70 дол.США на умовах поставки DAP Дніпро, Україна, оплата протягом 90 днів від дати Специфікації №2018-3.
Згідно із Специфікації №2018-2 від 19.06.2019р. продавець зобов`язаний поставити, а покупець прийняти мотоблоки Кентавр в асортименті, грунтофрези в асортименті та колеса всього 2418 штук на загальну вартість 215160,22 дол.США на умовах поставки DDU Дніпро, Україна, оплата протягом 90 днів від дати Специфікації №2018-2.
Згідно із Специфікації №2018-1А2 від 16.06.2019р. продавець зобов`язаний поставити, а покупець прийняти мотоблоки Кентавр в асортименті та грунтофрези в асортименті всього 2125 штук на загальну вартість 189106,90 дол. США на умовах поставки DDU Дніпро, Україна, оплата протягом 120 днів з моменту поставки товару.
Окрім того, згідно листа №2204 від 22.04.2019р. «СHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD» з 23.04.2019р. компанія СHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD є єдиним власником та продавцем вантажу по коносаменту МЕDUS3003481.
Відповідно до листа №2204 від 22.04.2019р. «ZENITH ELECTRONIС TOOLS LIMITED» з 23.04.2019р. компанія СHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD є єдиним власником та продавцем вантажу по коносаменту ZS18090150.
Інвойс PQ0144921 від 11.01.19р, в якому покупцем зазначено ТОВ «Кайтес», коносаменти: №MEDUS3003481 від 21.08.2018р., JVsl77VQJQJC0O64O від 25.08.2019р., № SZ18090150 від 14.09.2019 року були надані Товариством відповідачу до кожної з зазначених ЕМД.
Разом з ЕМД UA 110180/2019/420642 ТОВ «АМТ ТРЕЙД» до митного органу надано: пакувальний лист б/н від 16.06.2019, інвойс № 120712 від 16.06.2019, коносамент MEDUS3003481 від 21.08.2018, декларацію про походження товару 120712 від 16.06.2019, лист № 402 від 11.09.2019, висновок про якісні характеристики товарів № ГО-1325 від 11.06.2019, контракт № HW/2 від 12.06.2018, специфікацію № 2018-1A2 від 16.06.2019, лист від 05.06.2019, технічні характеристики від 16.06.2019, ліцензія виробника від 04.06.2019.
При митному оформленні вказаного товару відповідач зазначив, зокрема:
- Товариством порушені умови договору щодо терміну сплати придбаного товару, враховуючи, що додаткова угода до контракту про продовження термінів оплату товару до 30.12.2019 року підписана після закінчення терміну оплати, визначеного специфікацію № 2018-1А2 від 16.06.2019р.;
- Товариством не надано документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги);
- не надання документів про якісні характеристики товару;
- не надання документального підтвердження договірних правовідносин між СHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD та ТОВ «Кайтекс».
На підставі вищенаведених обставин, які відповідач кваліфікував як суттєві розбіжності та невідповідності в наданих документах, які не дають можливості перевірити числові значення заявленої митної вартості, відповідач витребував у позивача додаткові документи.
У відповідь на повідомлення Митниці декларантом надано лист від 06.12.2019 року із зауваженнями на такі повідомлення та зазначено про те, що будь-які інші документи у ході митного оформлення товарів надаватися не будуть.
Між тим, відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товару від 06.12.2019 року № UA110000/2019/400103/2, від 06.12.2019 року № UA110000/2019/400104/2, від 26.12.2019 року № UA110000/2019/000036/2 , відповідно до яких митну вартість заявленого товару скориговано із застосуванням резервного методу 2-ґ.
Вважаючи вказані рішення протиправними, позивач оскаржив їх до суду, правомірність прийняття яких і є предметом розгляду у вказаному спорі.
При вирішені спору суд виходить із того, що за приписами статті 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні:а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
У даному випадку спірним рішенням визначена митна вартість товару за резервним методом 2-ґ.
Відповідно до положень статей 49, 50 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Згідно із ст. 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. До документів, які підтверджують митну вартість належить, декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Зокрема, статтею 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.
Згідно з ч.6 ст.54 Митного кодексу України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.1 ст.55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Таким чином, органи доходів і зборів мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України. Проте, такі повноваження орган доходів і зборів повинен реалізовувати виключно на підставі та у спосіб, передбачений Митним кодексом України.
Як встановлено судом, підставою для витребування додаткових документів у декларанта, став висновок митного органу щодо того, що надані під час митного оформлення товару документи мають суттєві розбіжності та невідповідності, які не дають можливості перевірити числові значення заявленої митної вартості.
Так, відповідач у оскаржених рішеннях посилався на обставини того, що Товариством порушені умови договору щодо терміну сплати придбаного товару, враховуючи, що додаткова угода до контракту про продовження термінів оплату товару до 30.12.2019 року підписана після закінчення терміну оплати, визначеного специфікацію № 2018-1А2 від 16.06.2019р.;
- Товариством не надано документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги);
- не надано документів про якісні характеристики товару;
- не надано документального підтвердження договірних правовідносин між СHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD та ТОВ «Кайтекс»
Проте, така позиція митного органу не відповідає фактичним обставинам справи та з цього приводу суд зазначає про таке.
Так, однією із невідповідностей у наданих документах відповідач вважав порушення умов оплати постановленого товару. Проте, така позиція відповідача є необґрунтованою, оскільки умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються, у зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для тверджень про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Більш того, із матеріалів справи слідує та фактично не заперечується відповідачем у оскаржених рішеннях, сторони погодили продовження терміну оплати товару до 30.12.2019 року. Тобто, на момент прийняття відповідачем оскаржених рішень, останньому було відомо про продовження терміну оплати імпортованого на митну територію України товару, що спростовує його доводи у цій частині.
Ще однією із невідповідностей у наданих Товариством документах стало посилання митного органу на не надання декларації країни відправлення.
Однак, такі твердження суд знаходить також необґрунтованими, оскільки відсутність такого документу не впливає на числові значення митної вартості та її розрахунків, при цьому, що відповідачем на надано обґрунтованих доводів стосовно того, які саме складові митної вартості товару мають підтвердити документи від виробника, що містять відомості про якісні характеристики товару, митна декларація країни відправлення, відомості про виробника товару.
Так само необґрунтованими є посилання контролюючого органу, що декларантом не надавалися документи на підтвердження договірних відносин з CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD, адже матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «АМТ ТРЕЙД» разом з митними деклараціями надано контракт № HW/2 від 12.06.2018, додаткову угоду № 3 від 04.07.2019 та специфікації, в яких погоджено найменування, кількість, ціну товару та умови поставки і оплати.
Також, суд знаходить необґрунтованими доводи щодо відсутності комерційних стосунків між Товариством та компанією «CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD» та не надання позивачем транспортних документів, оскільки долучені до матеріалів справи письмові докази свідчать про те, що заявлений товар був переданий Товариству вже на території України під час його зберігання МЛС.
Таким чином, декларант не був стороною в господарських взаємовідносинах між Zenith Electronic Tools Limited з ТОВ «Демікс», ТОВ «Кайтес», що свідчить про відсутність можливості надання відповідних документів.
Крім того, суд знаходить неспроможними посилання відповідача на не надання документів щодо вартості страхування вантажу та фрахту, оскільки поставка товару відбувалась за правилами Інкотермс-2000 на умовах ДДУ, за змістом яких зазначені витрати покладаються на продавця.
Отже, суд вважає, що на підставі наданих декларантом документів, перелік яких відповідає вимогам ч.2 ст. 53 Митного кодексу України, митний орган мав можливість перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих позивачем, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України, і ці документи не містили дійсних розбіжностей, які б давали привід для обґрунтованого сумніву у правильності заявленої митної вартості.
Суд також зауважує, що рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації, що містяться у внутрішніх базах даних митного органу, оскільки у ній відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості, а також інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить усіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.
Таким чином, суд вважає, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень під час судового розгляду справи не доведено правомірності дій щодо відмови у визначенні митної вартості товару за ціною договору, а встановлені судом обставини свідчать про надання позивачем достатнього обсягу документів, необхідних для визначення митної вартості за основним методом. При цьому відповідачем не доведено обґрунтованість виникнення сумніву у заявленій позивачем митній вартості товару та не надано доказів правомірності дій при прийнятті рішення про коригування митної вартості, у тому числі у частині обґрунтованості прийнятої у цих рішеннях ціни за одиницю товару.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення контролюючого органу є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки позивачем надано усі передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що експортується на територію України та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, у зв`язку з чим, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Згідно із статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати зі сплату судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «АМТ ТРЕЙД» - задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 06.12.2019 року № UA110000/2019/400103/2, від 06.12.2019 року № UA110000/2019/400104/2, від 26.12.2019 року № UA110000/2019/000036/2.
Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АМТ ТРЕЙД» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6306,00 грн. (шість тисяч триста шість гривень) за рахунок бюджетних Дніпровської митниці Держмитслужби.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.Є. Букіна