Справа № 320/1932/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2020-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 червня 2020 року м. Київ № 320/1932/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КУЗОВ СЕРВІС» до Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «КУЗОВ СЕРВІС» з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області (далі - відповідач 1), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 справа передана за підсудністю на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Приймаючи до провадження адміністративну справу, суд зазначає наступне.

Перевіряючи позовну заяву та додані до неї матеріали на відповідність вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд зазначає наступне.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Наявна в матеріалах справи квитанція від 27.02.2020 № 0.0..1 про сплату судового збору у розмірі 2102,00 грн. не приймається судом до уваги як доказ сплати судового збору, адже судовий збір сплачений на реквізити іншого суду.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 161 КАС України.

Як передбачено частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» передбачено, що з 1 січня 2020 року установлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102,00 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, з урахуванням вимог частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено 53 вимоги немайнового характеру (визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, які є похідними), за які позивачу необхідно сплати судовий збір на загальну суму 111 406,00 грн.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Одночасно у позовній заяві ТОВ «КУЗОВ СЕРВІС» просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище підприємства.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає про наступне.

Згідно з частини першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Зазначене положення закону кореспондується з приписами частини першої статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналіз вказаних правових норм вказує на те, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених дій є незадовільний майновий стан заявника. При цьому, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Варто зазначити, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Приймаючи до уваги викладене, оскільки заявник не довів обставин та не надав належних і достатніх доказів, які свідчили б незадовільний майновий стан підприємства, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Водночас, суд враховує положення пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України (у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»), яким передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтею 169 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Враховуючи викладене, суд залишає позовну заяву без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання оригіналу документу про сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Керуючись статтями 160-162, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

1. Прийняти адміністративну справу № П/320/1932/20 до провадження.

2. Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «КУЗОВ СЕРВІС» залишити без руху.

3. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали, перебіг якого починається з наступного дня після закінчення строку дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

4. Копію ухвали надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.П. Шулежко