Справа № 280/6089/19
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2020-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

04 червня 2020 року Справа № 280/6089/19 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., при секретарі судового засідання Гопки Л.І.

за участю:

представника позивача Гришанова М.І

представника відповідача Остапенко Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 )

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області (пл. Пушкіна, буд. 4, м. Запоріжжя, 69095)

про скасування постанови та припису,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області (далі відповідач), в якому позивач просить суд: скасувати винесену 28.11.2019 відповідачем постанову про притягнення позивача до відповідальності, яка передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності; скасувати винесений відповідачем припис про усунення позивачем порушень вимог законодавства.

Позовна заява обгрунтована тим, що позивач визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП за порушення п.7 ч. І ст.84, ч. 1, 2, 8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України від 13.04.2011р. №466 за правопорушення: виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною АДРЕСА_2 за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 237.4 кв.м. під квартиру №1 загальною площею 216.5 кв.м., а саме: в службовій кімнаті № 1 - 24.6 кв.м. влаштовано стіну та дверний отвір, чим створено два нові приміщення (гардеробна 10.0 кв.м та житлова кімната 16.2 кв.м.); між коридором №2 - 10.3 кв.м. та коридором №12 - 46.7 кв.м. демонтовано стіну та влаштовано нову біля сходів чим створено два нові коридори (коридори - 26.1+42.0кв.м.); в огороджувальній стіні (несуча) коридору № 12 виконано демонтаж віконного блоку та виконано мурування віконного отвору силікатною цеглою на цементно-пісчаному розчині; в службовій кімнаті №3 - 28.3 кв.м. влаштовано житлову кімнату 26.7 кв.м.; між службовою кімнатою №4 - 4.6 кв.м., службовою кімнатою № 5 -18.6 кв.м., підсобною кімнатою №6 - 7.6кв..м., підсобною кімнатою №7 - 7.6кв.м. демонтовано стіни та влаштовано одну нову стіну, в службовій кімнаті №4 в несучій стіні влаштовано дверний отвір, чим створено нові приміщення (кухня - 27.5кв.м., ванна кімната - 13.8 кв.м.); зі службової кімнати № 8 - 27 кв.м. влаштовано житлову кімнату (25.5 кв.м.); зі службової кімнати №9 - 25.6 кв.м. влаштовано житлову кімнату (28.8 кв.м.); в підсобній кімнаті № 10 - 8.3 кв.м. демонтовано дверний отвір зі сторони коридору та влаштовано новий в стіні суміжній з службовою кімнатою №11 - 15.1 кв.м. внаслідок чого створено житлову кімнату (17.3 кв.м.) та гардеробну (9.7кв.м.).

Внаслідок виконання будівельно-монтажних роби з реконструкції змінено функціональне призначення з нежитлового приміщення в житлову квартиру та змінено техніко-економічні показники об`єкта - збільшено загальну площу об`єкта з 237.4 кв.м. до 261.5 кв.м.

Крім того, перевіркою встановлено, що позивачем розпочато будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_4 , а саме в приміщенні гардеробної (9.7 кв.м.) виконано демонтаж віконного блоку в зовнішній стіні (несуча та огороджуюча) та виконано мурування віконного отвору силікатною цеглою на цементно- піщаному розчині; між гардеробною 10.0 кв.м. та житловою кімнатою 16.2 кв.м. демонтовано стіну, внаслідок чого збільшилася житлова площа квартири: гардеробній 10.0кв.м., житловій кімнаті 16.2 кв.м., житловій кімнаті 26.7 кв.м. та частині коридору 26.1 кв.м. демонтовано підлогу до залізобетонних плит перекриття першого поверху.

За результатами перевірки відповідачем встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною АДРЕСА_2 адресою АДРЕСА_5 АДРЕСА_3 під квартиру АДРЕСА_2 та виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 за вказаною АДРЕСА_6 , без отримання права на їх виконання, а саме без повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

З такими висновками позивач не згодний, оскільки відповідачем було порушено процедуру проведення перевірки, а саме були відсутні підстави для її проведення, службове посвідчення було пред`явлено неналежним чином, не надано направлення для проведення позапланової перевірки. Згідно наданих документів у позивача є в наявності житлове приміщення, однак відповідачем вказано, що здійснюється перепланування нежитлового приміщення.

Відповідачем не було взято до уваги те, переобладнання не є порушенням, так як дозволу на переобладнання та перепланування квартири не потрібно. Просить позов задовольнити.

Ухвалою від 16.12.2019 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання на 13.01.2020.

Ухвалою суду від 13.01.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 26.02.2020.

Відповідачем подано до суду відзив, в якому відповідач зазначає, що позивачем виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною АДРЕСА_2 АДРЕСА_3 загальною площею 237.4 кв.м. під квартиру № 1 загальною площею 261.5 кв.м. Внаслідок виконання будівельно-монтажних робіт з реконструкції змінено функціональне призначення з нежитлового приміщення в житлову квартиру та змінено техніко-економічні показники об`єкта - збільшено загальну площу об`єкта з 237.4 кв.м до 261.5 кв.м. Вважає, що виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною АДРЕСА_2 адресою АДРЕСА_5 АДРЕСА_3 є самочинним будівництвом. Окрім того оглядом на місці 04.11.2019 встановлено, що позивачем розпочато будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_4 . Таким чином позивачем порушено п.1 ч.1 ст.34, ч.1,2,8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5,11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

За результатом перевірки складено відповідний акт від 15.11.2019 №425, протокол про адміністративне правопорушення від 15.11.2019 та надано обов`язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 15.11.2019 №110. Вказані документи позивач отримав 15.11.2019 у приміщенні Департаменту особисто під підпис, та відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 15.11.2019 надано пояснення: - «З протоколом не згоден».

За результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення, 28.11.2019 посадовою особою відповідача визнано винним гр. ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10030.00 гривень шляхом винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення від 28.11.2019 № 115.

Вказану постанову гр. ОСОБА_1 направлено листом від 28.11.2019 № 1008- 1.20/2/2545, який отримано останнім 04.12.2019 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 167. Відповідач вважає свої дії та прийняті рішення правомірними та просить в задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 17.02.2020 позивачу було повернено клопотання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову без розгляду.

Протокольною ухвалою від 26.02.2020 в підготовчому засіданні було оголошено перерву до 11.03.2020.

Ухвалою суду від 11.03.2020 судом було вжито заходи забезпечення позову.

Ухвалою від 11.03.2020 підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті на 08.04.2020.

Ухвалою від 08.04.2020 судове засідання було відкладено за клопотання відповідача на 06.05.2020.

Ухвалою від 15.04.2020 заяву про забезпечення позову було повернено без розгляду.

Ухвалою суду від 06.05.2020 за клопотання позивача та представника відповідача розгляд справи було відкладено на 04.06.2020.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні.

На підставі статті 243 КАС України в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення та оголошено про час виготовлення рішення у повному обсязі.

Суд, всебічно та повно встановивши обставини справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_4 , виготовленому Комунальним підприємством «Імпульс» Пологівської райради станом на 30.05.2017 на другому поверсі будівлі за вказаною адресою розташована квартира загальною площею 261,5 кв.м. житловою площею 114.5 кв.м, яка складається з 5 кімнат: 1-16.2 кв.м, 2 - 26.7 кв.м, 3-25.5 кв.м, 4 - 28.8 кв.м, 5-17.3 кв.м; кухні - 27.5 кв.м; ванної кімнати - 13.8 кв.м; коридорів - 26.1+42.0 кв.м; гардеробних - 9.7+10.0 кв.м; кладовки - 7.2 кв.м; сходів - 10.7 кв.м.

Судом також встановлено, що відповідно до матеріалів архівної справи (справа № 88 р.№ 22074501 від 11.02.2008) на обєкт нерухомого майна за вказаною адресою, отриманих від КП «Бюро технічної інвентаризації» ОРР ЗО листом від 28.10.2019 № 318, знаходиться нежитлове приміщення другого поверху зі сходовою кліткою № 1 загальною площею 237,4 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 в. Нежитлове приміщення другого поверху зі сходовою кліткою № 1 складається: службова кімната № 1 - 24.6 кв.м, коридор №2 -10.3 кв.м, службова кімната № 3 - 28.3 кв.м, службова кімната № 4 - 4.6 кв.м, службова кімната № 5 - 18.6 кв.м, підсобна кімната № 6 - 7.6 кв.м, підсобна кімната № 7 - 7.6 кв.м, службова кімната № АДРЕСА_7 - 27.0 АДРЕСА_8 .м, службова кімната № 9 - 25.6 кв.м, підсобна кімната № 10 - 8.3 кв.м, службова кімната № 11 -15.1 кв.м, коридор № 12 - 46.7 кв.м, сходова клітина № 1-13.1 кв.м.

Так, на адресу відповідача 11.09.2019 надійшло звернення Колективного підприємства «Лідер» від 10.09.2019 щодо порушень гр. ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при виконанні будівельних робіт з реконструкції приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 .

Для проведення перевірки в повному обсязі, гр. ОСОБА_1 направлено лист від 16.09.2019 № 1008-1.20/2/1388 щодо забезпечення доступу посадовим особам відповідача під час позапланової перевірки, яка розпочнеться 30.09.2019, забезпечення участі у перевірці останнього або уповноваженої ним особи (за довіреністю).

Лист Департаменту від 16.09.2019 № 1008-1.20/2/1388, позивач отримав особисто 20.09.2019 згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення № 958 та № 966.

Матеріалами справи підтверджено, що станом на 30.09.2019 на об`єкті за адресою: АДРЕСА_3 , гр. ОСОБА_1 був відсутній, у звязку з перебуванням у відрядженні на передатестаційний цикл лікарів-стоматологів-ортопедів з 01.10.2019 по 30.10.2019 згідно путівки від 10.06.2019 № 1, яку направив електронною поштою 01.10.2019 на адресу електронної пошти Департаменту.

У звязку з цим відповідачем перенесено початок проведення перевірки на 04.11.2019, про що сповіщено позивача листом від 10.10.2019 № 1008-1.20/2/2097, який останнім отримано особисто 16.10.2019 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №260.

Згідно направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 01.11.2019 №415 (термін дії з 04.11.2019 до 15.11.2019), в період з 04.11.2019 по 15.11.2019 посадовою особою відповідача з виїздом за місцем розташування об`єкта будівництва проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_3 .

Копію вказаного направлення гр. ОСОБА_1 отримав 04.11.2019 особисто під підпис, про що зроблена відповідна відмітка.

15 листопада 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Масловим М.С. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 .

За результатами перевірки складено акт № 425 та протокол про адміністративне правопорушення від 15 листопада 2019 року, в яких зазначено, що: «згідно наданого ОСОБА_1 свідоцтва про право власності на нерухоме майно CAB № 498908 від 11.02.2008, власником нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 загальною площею 237.4 кв.м за адресою: АДРЕСА_3 є ОСОБА_1 . Також позивачем надано під час перевірки технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_4 , виготовлений Комунальним підприємством «Імпульс» Пологівської райради станом на 30.05.2017, інвентаризаційна справа №2164, згідно якого на другому поверсі будівлі за вказаною адресою розташована квартира загальною площею 261.5 кв.м, житловою площею 114.5 кв.м, яка складається з 5 кімнат: 1-16.2 кв.м, 2 - 26.7 кв.м, 3-25.5 кв.м, 4 - 28.8 кв.м, 5-17.3 кв.м; кухні - 27.5 кв.м; ванної кімнати - 13.8 кв.м; коридорів - 26.1+42.0 кв.м; гардеробних - 9.7+10.0 кв.м; кладовки - 7.2 кв.м; сходів - 10.7 кв.м. Відповідно до матеріалів архівної справи (справа № 88 р. № 22074501 від 11.02.2008) на об`єкт нерухомого майна за вказаною адресою отриманих від КП «Бюро технічної інвентаризації» ОРР ЗО листом від 28.10.2019 №318, знаходиться нежитлове приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 загальною площею 237.4 кв.м. складалося з: службова кімната № 1 - 24.6 кв.м, коридор №2 -10.3 кв.м, службова кімната № 3 - 28.3 кв.м, службова кімната № 4 - 4.6 кв.м, службова кімната № 5 - 18.6 кв.м, підсобна кімната № 6 - 7.6 кв.м, підсобна кімната № 7 - 7.6 кв.м, службова кімната № 8 - 27.0 кв.м, службова кімната № 9 - 25.6 кв.м, підсобна кімната № 10 - 8.3 кв.м, службова кімната № 11 -15.1 кв.м, коридор № 12-46.7 кв.м, сходова клітина № 1-13.1 кв.м. Таким чином гр. ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною АДРЕСА_2 АДРЕСА_3 загальною площею 237.4 кв.м під квартиру № 1 загальною площею 261.5 кв.м, а саме: в службовій кімнаті № 1 - 24.6 кв.м влаштовано стіну та дверний отвір чим створено два нові приміщення (гардеробна 10.0 кв.м та житлова кімната 16.2 кв.м); між коридором №2 -10.3 кв.м та коридором № 12 - 46.7 кв.м демонтовано стіну та влаштовано нову біля сходів чим створено два нові коридори (коридори - 26.1+42.0 кв.м); в огороджувальній стіні (несуча) коридору № 12 виконано демонтаж віконного блоку та виконано мурування віконного отвору силікатною цеглою на цементно-піщаному розчині; в службовій кімнаті АДРЕСА_9 3 - 28.3 кв.м влаштовано житлову кімнату 26.7 кв.м; між службовою кімнатою № 4 - 4.6 кв.м, службовою кімнатою № 5 - 18.6 кв.м, підсобною кімнатою № 6 - 7.6 кв.м, підсобною кімнатою № НОМЕР_2 - 7.6 кв.м демонтовано стіни та влаштовано одну нову стіну, в службовій кімнаті № 4 в несучій стіні влаштовано дверний отвір чим створено нові приміщення (кухня - 27.5 кв.м; ванна кімната - 13.8 кв.м); зі службової кімнати АДРЕСА_7 - 27.0 кв.м влаштовано житлову кімнату (25.5 кв.м); зі службової кімнати АДРЕСА_9 9 - 25.6 АДРЕСА_10 влаштовано житлову кімнату 28.8 кв.м); в підсобній кімнаті № 10 - 8.3 кв.м демонтовано дверний отвір зі сторони коридору та влаштовано новий в стіні суміжній з службовою кімнатою № 11 - 15.1 кв.м в наслідок чого створено житлову кімнату (17.3 кв.м) та гардеробну (9.7 кв.м). Внаслідок виконання будівельно-монтажних робіт з реконструкції змінено функціональне призначення з нежитлового приміщення в житлову квартиру та змінено техніко-економічні показники об`єкта - збільшено загальну площу об`єкта з 237.4 кв.м до 261.5 кв.м. Відповідно до наданої КП «Лідер» довідки характеристики ТОВ «Земельно кадастровий проектно-будівельний центр» від 11.07.2018 №11/ДХ-18, техніком з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_2 зазначено: - «Зміна функціонального призначення та загальної і житлової площі об`єкту нерухомого майна (квартири) за адресою: АДРЕСА_3 , здійснена шляхом за рахунок, знесення перегородок та зміни функціонального призначення нежитлового приміщення в житлове (квартиру), що станом на сьогодні не відноситься до об`єктів самочинного будівництва ...». Таке твердження є хибним та таким, що не відповідає вимогам законодавства виходячи з наступного: відповідно розділу З ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (зі змінами): будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Відповідно п.1 ч.1 ст.34, ч.1,2,8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5,11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Відповідно до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутні дані щодо повідомлення про початок виконання будівельних робіт за вказаною адресою. Відповідно ч.1 ст.376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Тобто виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною АДРЕСА_2 адресою: АДРЕСА_3 є самочинним будівництвом. Окрім вище встановленого з оглядом на місці 04.11.2019 встановлено, що позивачем розпочато будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_4 , а саме: в приміщенні гардеробної (9.7 кв.м) виконано демонтаж віконного блоку в зовнішній стіні (несуча та огороджуюча) та виконано мурування віконного отвору силікатною цеглою на цементно- піщаному розчині; між гардеробною 10.0 кв.м та житловою кімнатою 16.2 кв.м демонтовано стіну в наслідок чого збільшилася житлова площа квартири; гардеробній 10.0 кв.м, житловій кімнаті 16.2 кв.м, житловій кімнаті 26.7 кв.м та частині коридору 26.1 кв.м демонтовано підлогу до залізобетонних плит перекриття першого поверху. На час огляду будівельні роботи на об`єкті не закінчено та зупинено, об`єкт не експлуатується. Таким чином в ході перевірки встановлено, позивачем виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 під квартиру АДРЕСА_2 та виконаються будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 за вказаною АДРЕСА_6 , без отримання права на їх виконання, а саме без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням п.1 ч.1 ст.34, ч.1,2,8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5,11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466».

15 листопада 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Масловим М.С. видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державним стандартів і правил, яким з 15.11.2019 необхідно зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті: «Реконструкція приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 під квартиру АДРЕСА_2 » до отримання права на їх виконання в установленому чинним законодавством порядку. Привести об`єкт «Реконструкція приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 під квартиру АДРЕСА_2 » у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил до 15.01.2020 та зобов`язано повідомити про результати виконання.

28 листопада 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Масловим М.С. винесено постанову № 115 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 КУпАП на накладено штраф у розмірі 10030 грн. 00 коп.

Надаючи правову оцінку матеріалам та обставинам справи, а також наданим поясненням та запереченням сторін, суд звертає увагу на наступне.

Спірні правовідносини, які склалися між сторонами, врегульовані Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Постанова № 553).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю визначені ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ №553 від 23.05.2011 р., Примірним положенням про органи державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постанови КМ України № 671 від 19.08.2015 р.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

У пункті 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно із частиною першою статті 96 КУпАП адміністративним правопорушенням є порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Із аналізу положень містобудівного законодавства встановлено, що будівництво вважається правомірним, якщо власник земельної ділянки чи землекористувач або інша особа одержали у встановленому містобудівельним законодавством порядку дозволи на забудову об`єкта містобудування та виконання будівельних робіт відповідно до статей 29, 30, 31, 34, 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Під належним дозволом слід розуміти передбачений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозвільний документ, що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об`єкту і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. був затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі Порядок № 553).

На підставі звернення Колективного підприємства «Лідер» та направлення № 415 від 01.11.2019 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил відносно Позивача ОСОБА_1 на об`єкті: «Реконструкція приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 під квартиру АДРЕСА_2 .

На підставі чого складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.11.2019 р.

Відповідно до вказаного Акту перевірки встановлено, що позивачем допущено ряд порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно - будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 11 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи.

Відповідно до п. 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно - будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно - будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

А тому на законних підставах 15.11.2019 р. відповідачем складено акт перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а у подальшому складання протоколу від 15.11.2019, припису №110 від 15.11.2019 та винесення постанови №115 по справі про адміністративне правопорушення від 28.11.2019.

Судом також встановлено та підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, що перевірка проводилась у присутності ОСОБА_1 , який всі документи підписав, складених за результатом проведеної перевірки, про що є відповідні відмітки та зробив відмітку в протоколі про адміністративне правопорушення, що «з протоколом не згоден». Постанова по справі про адміністративне правопорушення була надіслана поштою 28.11.2019 та отримана позивачем 04.12.2019.

Наявні в матеріалах справи докази також спростовують посилання позивача щодо відсутності підстав для проведення позапланової перевірки, невручення копії направлення, порушення строку проведення такої перевірки.

На підставі вище зазначеного, суд приходить до висновку про дотримання відповідачем встановленої Порядком № 533 процедури проведення перевірки на об`єкті: «Реконструкція приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 під квартиру № АДРЕСА_2 .

Надаючи оцінку наданим поясненням щодо правового обґрунтування того, що проведено реконструкцію, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 № 466 (далі Порядок № 466) передбачено, що Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Так, відповідно до затверджених Державних будівельних норм України (ДБН А.2.2-3:2014) склад та зміст проектної документації на будівництво, які є та були чинними на момент здійснення позапланової перевірки щодо об`єкта будівництва Реконструкція приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 під квартиру АДРЕСА_2 визначено терміни та поняття будівельних робіт:

п. 3.2 нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

п. 3.7 Капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

п. 3.21 Реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачав зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко - економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що реконструкцією можуть вважатися будівельні роботи, у результаті яких здійснюється зміна основних техніко-економічних показників, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. При цьому, зазначені зміни та удосконалення мають бути наслідком зміни геометричних розмірів та/або функціонального призначення об`єкта будівництва.

Аналогічна позиція викладена у Постанові Верховного суду від 29.04.2020 № 742/1756/17.

На підставі вище зазначеного суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 без документа, що надає право на виконання будівельних робіт та проектної документації виконано реконструкцію приміщення другого поверху зі сходовою клітиною № 1 за адресою: АДРЕСА_3 під квартиру АДРЕСА_2 , а саме: в службовій кімнаті № 1 - 24.6 кв.м влаштовано стіну та дверний отвір чим створено два нові приміщення (гардеробна 10.0 кв.м та житлова кімната 16.2 кв.м); між коридором №2 -10.3 кв.м та коридором № 12 - 46.7 кв.м демонтовано стіну та влаштовано нову біля сходів чим створено два нові коридори (коридори - 26.1+42.0 кв.м); в огороджувальній стіні (несуча) коридору № 12 виконано демонтаж віконного блоку та виконано мурування віконного отвору силікатною цеглою на цементно-піщаному розчині; в службовій кімнаті АДРЕСА_9 3 - 28.3 кв.м влаштовано житлову кімнату 26.7 кв.м; між службовою кімнатою № 4 - 4.6 кв.м, службовою кімнатою № 5 - 18.6 кв.м, підсобною кімнатою № 6 - 7.6 кв.м, підсобною кімнатою № НОМЕР_2 - 7.6 кв.м демонтовано стіни та влаштовано одну нову стіну, в службовій кімнаті № 4 в несучій стіні влаштовано дверний отвір чим створено нові приміщення (кухня - 27.5 кв.м; ванна кімната - 13.8 кв.м); зі службової кімнати АДРЕСА_7 - 27.0 кв. АДРЕСА_11 влаштовано житлову кімнату (25.5 кв.м); зі службової кімнати АДРЕСА_12 - 25.6 АДРЕСА_10 влаштовано житлову кімнату 28.8 кв.м); в підсобній кімнаті № 10 - 8.3 кв.м демонтовано дверний отвір зі сторони коридору та влаштовано новий в стіні суміжній з службовою кімнатою № 11 - 15.1 кв.м в наслідок чого створено житлову кімнату (17.3 кв.м) та гардеробну (9.7 кв.м). Окрім того в приміщенні гардеробної (9.7 кв.м) виконано демонтаж віконного блоку в зовнішній стіні (несуча та огороджуюча) та виконано мурування віконного отвору силікатною цеглою на цементно- піщаному розчині; між гардеробною 10.0 кв.м та житловою кімнатою 16.2 кв.м демонтовано стіну в наслідок чого збільшилася житлова площа квартири; гардеробній 10.0 кв.м, житловій кімнаті 16.2 кв.м, житловій кімнаті 26.7 кв.м та частині коридору 26.1 кв.м демонтовано підлогу до залізобетонних плит перекриття першого поверху таким чином змінивши геометричні розміри та функціональне призначення приміщення.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що виконані ОСОБА_1 роботи підпадають під ознаки реконструкції, а не під ознаки переобладнання чи перепланування, а тому їх проведення без документа, що надає право на виконання будівельних робіт та проектної документації, є протиправним.

Разом з цим, відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно із ст. 280 КУпАП (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, аналіз наведених правових норм показав, що про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Суд враховує, що матеріали перевірки містять відомості про наявність у контролюючого органу даних про одержання позивачем повідомлення про розгляд справ про адміністративні правопорушення.

При цьому, позивач заперечує висновки відповідача про допущення порушень містобудівного законодавства, посилається на необґрунтованість доводів контролюючого органу про здійснення будівельних робіт та експлуатацію об`єкту не у відповідності до чинного законодавства.

На думку суду, зазначені обставини безумовно свідчать про необхідність заслуховування органом, який розглядає справу, пояснень особи, яка притягається до відповідальності, вивчення доказів, які на думку цієї особи підтверджують дотримання ним вимог містобудівного законодавства, та прийняття обґрунтованого висновку про наявність чи відсутність у діях особи складу правопорушення, а відтак - рішення за наслідками всебічного та об`єктивного розгляду справи.

Однак суд враховує, що матеріали, у тому числі про сповіщення розгляду справи, одержані позивачем під час перевірки.

З огляду на те, що матеріали справи містять відомостей про завчасне сповіщення позивача про розгляд справи, суд вважає, що зазначені обставини не перешкоджають подальшому провадженню у вирішенні питання відносно виявленого правопорушення.

Оскільки висновки контролюючого органу про недотримання позивачем правил містобудівного законодавства, вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 96 КУпАП, складені на підставі всебічного і об`єктивного розгляду справи, постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята у відповідності до правил законодавства.

Щодо посилання на те, що відповідач зазначає, що реконструкція була проведена нежитлового приміщення, а не квартири, то наявним в матеріалах справи Актом дане твердження спростовується.

Крім того, зазначене не може бути взяте до уваги за основу, так як виготовлення технічного паспорту на квартиру не звільняє позивача від обов`язку належного оформлення документів, що дають право на виконання будівельних робіт.

Суд також не бере до уваги посилання на Постанову КМУ від 07.06.2017 № 406, якою затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, оскільки даний нормативно-правовий акт стосується невідкладних або нескладних робіт без застосування процедур законодавства у частині отримання права на виконання будівельних робіт та подальшого прийняття в експлуатацію таких обєктів.

В межах даної справи судом було встановлено що позивачем порушено вимоги Постанови КМУ № 466 від 13.04.2011, а саме виконано будівельні роботи наслідком яких є зміни геометричних розмірів та/або функціонального призначення об`єкта будівництва.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд приходить до висновку, що наявні підстави для відмови в задоволенні позовних вимог.

При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Низка рішень ЄСПЛ містить та розвиває такий підхід до обґрунтованості судових рішень.

Наприклад, у справі «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89) ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно статті 6 Конвенції рішення судів достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99; від 27 вересня 2001 р., пункт 30). Разом з тим, у рішенні звертається увага, що статтю 6 параграф 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення, може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи (рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain», заява серія A № 303-A; від 9 грудня 1994 р.; пункт 29).

У іншому рішенні, зокрема, у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) зазначено, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). На важливість дотримання судами вимоги щодо мотивованості (обґрунтованості) рішень йдеться також у ряді інших рішень ЄСПЛ (наприклад, «Богатова проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України» та ін.).

Отже, у рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Таким чином всі інші доводи позивача на обгрунтування позовних вимог не спростовують висновків суду.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено належними та допустимими доказами правомірність призначеної позапланової перевірки та правомірність винесення оскаржуваних припису та постанови.

Таким чином, з урахуванням повно і всебічно з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судовий збір не підлягає відшкодуванню, оскільки в задоволенні позову було відмовлено.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області (пл. Пушкіна, буд. 4, м. Запоріжжя, 69095) про скасування постанови та припису, - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

З урахуванням пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165,169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Повне судове рішення складено та підписано 11.06.2020.

Суддя А.В. Сіпака