Справа № 9901/88/19
Суддя: Анцупова Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 травня 2020 року

м. Київ

Справа № 9901/88/19

Провадження № 11-1196заі19

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Анцупової Т. О.,

суддів Антонюк Н. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Кібенко О. Р., Князєва В. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Великої Палати Верховного Суду ОСОБА_2 від участі в розгляді справи № 11-1196заі19 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання дій протиправними, визнання незаконним і скасування рішення,

УСТАНОВИЛА:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), у якому просив:

- визнати протиправними дії щодо проведення 18 січня 2019 року спеціального спільного засідання ВККС та Громадської ради міжнародних експертів (далі - ГРМЕ, Рада);

- визнати незаконним і скасувати рішення, прийняте за результатами спеціального спільного засідання ВККС та ГРМЕ від 18 січня 2019 року про визнання кандидата на посаду судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 таким, що припинив участь в оголошеному рішенням Комісії від 02 серпня 2018 року № 186/зп-18 конкурсі на посаду судді Вищого антикорупційного суду.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 25 березня 2019 року відкрив провадження в адміністративній справі за вказаним позовом ОСОБА_1 та ухвалив не залучати ГРМЕ як відповідача за цим позовом.

26 червня 2019 року в судовому засіданні Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення ГРМЕ як відповідача у справі.

Рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 жовтня 2019 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову.

Не погодившись із такими рішеннями, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу з тих підстав, що оскаржувані рішення є незаконними, необґрунтованим та прийняті Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 жовтня 2019 року та ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 березня 2019 року в частині відмови у залученні ГРМЕ як відповідача у цій справі та ухвалити нове рішення - про задоволення позовних вимог.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 також висловив заперечення на протокольну ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 червня

2019 року про відмову в залученні у справі в якості співвідповідача ГРМЕ.

Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 19 листопада 2019 року відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 жовтня 2019 року та ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 березня 2019 року в частині відмови у залученні ГРМЕ як відповідача у цій справі.

Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 10 грудня 2019 року призначила розгляд справи у судовому засіданні.

06 травня 2020 року під час розгляду цієї справи у судовому засіданні оголошено перерву.

У подальшому, від ОСОБА_1 до Великої Палати Верховного Суду надійшла заява про відвід судді Великої Палати Верховного Суду ОСОБА_2 від участі в розгляді справи № 9901/88/19. При цьому у зазначеній заяві ОСОБА_1 просить розглядати її після отримання ним технічного запису судового засідання та надання додаткових пояснень з цього питання.

18 травня 2020 року від ОСОБА_1 до Великої Палати Верховного Суду надійшли додаткові пояснення до заяви про відвід судді ОСОБА_2 від участі в розгляді справи.

Як на підставу для відводу судді ОСОБА_1 послався на пункти 2, 4 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме: суддя прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

На обґрунтування вказаних підстав ОСОБА_1 зазначив, що на його переконання, під час останнього судового засідання 06 травня 2020 року головуючий ОСОБА_2 допустив грубі порушення процесуального законодавства, а саме: порушив принцип змагальності; обмежив позивача в праві надати пояснення; відмовився досліджувати докази та надати слово апелянту в дебатах; ухвалив рішення видалитися суду до нарадчої кімнати для ухвалення рішення по суті без дослідження доказів і без надання позивачу (апелянту) слова в дебатах.

ОСОБА_1 зазначив, що головуючий ОСОБА_2 перервав його пояснення, не надавши жодних правових обґрунтувань таких дій, а після одного чи двох запитань від інших суддів оголосив про видалення до нарадчої кімнати. На зауваження апелянта щодо відсутності правових підстав для обмеження його пояснень та необхідність дослідження доказів, в силу статей 308, 310 КАС України, головуючий ОСОБА_2 не відреагував і попередньо ще пригрозив застосувати до нього певні процесуальні заходи.

На переконання заявника, такі дії головуючого вчинені з умислом позбавити ОСОБА_1 можливості надати пояснення по справі, надати пояснення щодо доказів. Позбавлення можливості надати пояснення в необхідному об`ємі та ненадання можливості виступити в дебатах, створює враження про небажання судді ОСОБА_2 виконувати положення чинного процесуального законодавства України (КАС України), небажання досліджувати докази та встановлювати (з`ясовувати) обставини справи. Також, на думку ОСОБА_1 , дії (процесуальна поведінка) судді ОСОБА_2 свідчать про вчинення психологічного тиску на позивача.

З посиланням на зазначене, ОСОБА_1 зауважує, що у нього існують об`єктивні сумніви щодо неупередженості судді ОСОБА_2

Перевіривши наведені ОСОБА_1 доводи на обґрунтування заяви про відвід судді ОСОБА_2, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Відповідно до статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Надаючи оцінку стверджуваним ОСОБА_1 порушенням, які на його думку допустив головуючий ОСОБА_2 під час розгляду цієї справи у судовому засіданні 06 травня 2020 року, Велика Палата Верховного Суду виходить з таких міркувань.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності, зокрема ВККС, встановлено у статті 266 КАС України. Частиною 2 цієї статті передбачено, що адміністративні справи, зазначені у пунктах 2-3 частини першої цієї статті (серед них - справи щодо законності дій (бездіяльності) та актів ВККС), розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п`яти суддів.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлено у статті 262 КАС України, згідно частини першої якої розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у Главі Х «Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження» КАС України.

Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до КАС України судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 КАС України, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі (частина третя статті 262 КАС України).

При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться (частина восьма статті 262 КАС України).

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 310 КАС України апеляційний розгляд здійснюється колегією суддів у складі трьох суддів за правилами розгляду справи судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.

Після відкриття судового засідання і вирішення клопотань учасників справи суддя-доповідач доповідає в необхідному обсязі зміст судового рішення, що оскаржується, апеляційної скарги та відзиву на неї.

Після закінчення перевірки підстав для апеляційного перегляду колегія суддів виходить до нарадчої кімнати для ухвалення судового рішення.

Як свідчать матеріали справи, а саме технічний запис судового засідання 06 травня 2020 року, після доповіді судді-доповідача щодо змісту судового рішення, яке оскаржується та апеляційної скарги, ОСОБА_1 надано можливість надати пояснення щодо поданої ним апеляційної скарги та встановлено регламент такого виступу 5 хвилин. Позивач скористався таким правом.

Відповідно до частини другої статті 209 КАС України у вступному слові учасники справи в усній формі стисло викладають зміст та підстави своїх вимог і заперечень щодо предмета позову, дають необхідні пояснення щодо них.

Водночас з метою забезпечення кожному учаснику справи однаково часу для виступу, головуючий в межах своїх повноважень, які передбачені частиною третьою статті 196 КАС України, може встановити регламент надання пояснень, який визначає їх тривалість.

Встановлення таких часових обмежень виступів учасників справи, у справі, що розглядається, не може свідчити про неупередженість судді ОСОБА_2, оскільки такий регламент надання пояснень є однаковим для всіх учасників справ, які розглядаються Великою Палатою Верховного Суду.

Наведене також спростовує твердження ОСОБА_1 щодо позбавлення його можливості надати пояснення по справі.

При цьому, з огляду на те, що розгляд цієї справи проводився за правилами спрощеного позовного провадження, ОСОБА_1 не має право на виступ в дебатах, оскільки необхідність їх проведення у цій справі КАС України не передбачена.

Велика Палата Верховного Суду також вважає необґрунтованими твердження ОСОБА_1 про вчинення головуючим ОСОБА_2 психологічного тиску щодо нього, оскільки передбаченому частиною четвертою статті 196 КАС України обов`язку головуючого забезпечення в судовому засіданні належного порядку кореспондує право застосування заходів процесуального примусу, передбачених у статті 145 цього Кодексу.

Заклик головуючого до ОСОБА_1 щодо необхідності дотримання у судовому засіданні встановленого порядку та попередження про можливість застосування заходів процесуального примусу щодо нього за недотримання такого порядку, не може свідчити про вчинення психологічного тиску щодо позивача.

З приводу тверджень ОСОБА_1 , що йому було відмовлено в дослідженні доказів у справі, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що Верховний Суд є судом права, а не факту і Велика Палата Верховного Суду не може встановлювати обставини справи, які можуть додатково пояснити її учасники, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку.

Отже, обставини, наведені ОСОБА_1 на обґрунтування заяви про відвід судді Великої Палати Верховного Суду ОСОБА_2, не знайшли свого підтвердження. Тому відсутні підстави для висновку про наявність визначених пунктами 2, 4 частини першої статті 36 КАС України та інших передумов для відводу названого вище судді Великої Палати Верховного Суду.

Керуючись статтями 36, 40, 266 311, 321, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Великої Палати Верховного Суду ОСОБА_2 від участі в розгляді справи № 11-1196заі19 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання дій протиправними, визнання незаконним і скасування рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Т. О. Анцупова

Судді: Н. О. Антонюк Л. М. Лобойко

С. В. Бакуліна Н. П. Лященко

В. В. Британчук О. Б. Прокопенко

Ю. Л. Власов В. В. Пророк

В. І. Данішевська Л. І. Рогач

Ж. М. Єленіна О. М. Ситнік

О. С. Золотніков О. С. Ткачук

О. Р. Кібенко В. Ю. Уркевич

В. С. Князєв О. Г. Яновська