Справа № 460/3205/19
Суддя: Дудар О.М.
Дата ухвалення: 2020-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

03 червня 2020 року м. Рівне №460/3205/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дудар О.М., за участю секретаря судового засідання Юрчук А.М., сторін та інших осіб, які беруть участь у справі

позивача: представник Рибак Ю.В.,

відповідача 1: представник не прибув,

відповідача 2: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доголовного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування постанови, припису,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича (далі - Відповідач-1) про визнання протиправними та скасування постанови, припису.

Позивач просила суд визнати протиправними та скасувати:

- постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області від 18.10.2019 №57-Ф про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП);

- припис Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.10.2019 №62.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що зафіксоване в акті перевірки порушення позивачем вчинено не було. Крім того, відповідачем порушено встановлений порядок проведення перевірки та притягнення позивача до відповідальності.

Ухвалою суду від 03.12.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, призначено підготовче засідання на 27.12.2019.

У встановлений судом строк відповідачем без поважних причин відзиву не надано, а тому, керуючись ч.6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд вирішив справу за наявними матеріалами.

Ухвалою суду від 27.12.2019 підготовче засідання відкладено до 23.01.2020 у зв`язку з неявкою та за клопотанням сторін.

23.01.2020 підготовче засідання відкладено до 11.02.2020 у зв`язку з неявкою відповідача. Ухвалою суду від 23.01.2020 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.

11.02.2020 підготовче засідання відкладено до 20.02.2020 за клопотанням представника відповідача.

Ухвалою від 20.02.2020 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 05.03.2020.

Ухвалою суду від 05.03.2020 до участі у справі як співвідповідача залучено Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі - Відповідач-2). Судове засідання відкладено до 19.03.2020.

Ухвалами суду від 19.03.2020, від 16.04.2020, від 12.05.2020 розгляд справи відкладався за клопотанням представника відповідачів у зв`язку із запровадженням протипандемічних заходів), відповідно до 16.04.2020, до 12.05.2020 та до 03.06.2020.

У судове засідання 03.06.2020 представник відповідачів не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.а.с.136-137), причини неявки суду не повідомив. За таких обставин, враховуючи положення п.1 ч.3 ст.205 КАС України, суд розгляну справу за відсутності представника відповідачів.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та суду пояснив, що головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичек П.П. провів так звану позапланову перевірку за відсутності позивача, за місцем роботи її чоловіка, ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач про проведення перевірки повідомлена не була, направлення відповідач у встановленому порядку не вручив. Надалі позивач не була повідомлена про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 18.10.2019.

Такі дії відповідача позбавили позивача її прав бути присутньою під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки, надавати пояснення з приводу встановлених порушень, а також брати участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення, скористатися правовою допомогою.

Звернув увагу суду на формальний підхід інспектора до складання документів.

Вказав, що зафіксованого в акті перевірки порушення позивачем вчинено не було. Просив позовні вимоги задовольнити повністю.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши у судовому засіданні долучені до матеріалів справи письмові докази, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

19.09.2019 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, у зв`язку зі зверненням Березнівської міської ради (а.с.78) видано головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичеку Павлу Петровичу направлення №252 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва "Реконструкція житлового будинку з вбудованою перукарнею під торгово-офісні приміщення на вул .Андріївська,14а, м.Березне, Березнівський район, Рівненська область" щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Держархбудінспекції від 08.09.2015 №976 (а.с.77).

Строк дії зазначеного направлення з 19.09.2019 до 02.10.2019.

02.10.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичеком П.П. за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт №252 (а.а.с.18-27).

У вказаному акті зафіксовано наступні порушення:

- п.15.2.2 ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування і забудова територій" - відстань від стін будівлі (ІІІ ступінь вогнестійкості), що будується, до стін існуючих будівель магазинів (ІІІ ступінь вогнестійкості), що межують поряд, складає менше 6м та менше 4м з іншої сторони відповідно;

- п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" - будівельні роботи на об`єкті проводяться без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління ДАБІ у Рівненській області.

Зазначений акт містить відмітку про відмову ОСОБА_1 від ознайомлення зі змістом акта та його підписання.

На підставі акта перевірки від 02.10.2019 №252 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичеком П.П. 02.10.2019 винесено припис №62 (а.с.15), відповідно до якого забудовнику ОСОБА_1 необхідно усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом набуття права на виконання будівельних робіт.

Зазначеним приписом від позивача вимагалося також зупинити виконання будівельних робіт.

На підставі акта перевірки від 02.10.2019 №252 щодо ОСОБА_1 02.10.2019 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП, у зв`язку з виявленням порушення п.15.2.2 ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування і забудова територій" та п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.а.с.16-17).

Зазначений протокол містить повідомлення про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 16.00год 18 жовтня 2019 року в приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, а також відмітку про відмову ОСОБА_1 від підписання протоколу.

Листом від 07.10.2019 №1017-2022-19 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області повідомило Дімітрову О.В., що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 15.00год 25.10.2019 у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (а.с.11).

До зазначеного листа додано: протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП, від 30.09.2019; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.08.2019 №62.

18.10.2019 головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичек П.П., розглянувши акт перевірки від 02.10.2019 №252, протокол про адміністративне правопорушення від 02.10.2019, припис від 02.10.2019 №62, виніс постанову у справі про адміністративне правопорушення №57-Ф, відповідно до якої ОСОБА_1 визнана винною за ч.5 ст.96 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення - штрафу у розмірі 8500,00грн (а.а.с.13-14).

Вважаючи постанову від 18.10.2019 №57-Ф та припис від 02.10.2019 №62 протиправними, позивач звернулася з даним позовом до суду.

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно із ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 N3038-VI, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон N3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно о ч.3 ст.41 Закону N3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, зокрема, мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва, визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до абз.2 п.1 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Згідно з п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Підстави та строк проведення позапланової перевірки передбачено пунктом 7 Порядку №553, який також вимагає, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (п.17 Порядку №553).

Відповідно до п.18 Порядку №553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Згідно з п.19 Порядку №553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.20 Порядку №553).

Відповідно до 21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 у позовній заяві та її представник у судовому засіданні посилалися на те, що проведення перевірки Відповідачем-1 було здійснено за відсутності позивача, без надання направлення на перевірку, за місцем роботи її чоловіка, ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Відтак, акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення були складені за відсутності позивача, яка, відповідно, не відмовлялася отримати та підписати як зазначені акт перевірки, так і протокол.

Такі твердження позивача під час судового розгляду справи відповідачем не спростовано.

Так, суду не надано доказів надання позивачу посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю направлення для проведення позапланової перевірки, як це передбачено п.7 Порядку №553, та доказів фіксування процесу проведення перевірки згідно з п.11.п.11 Порядку Порядку №553.

Суд зазначає, що долученою до матеріалів справи фототаблицею (а.с.76) зафіксовано лише об`єкт реконструкції, а не процес проведення перевірки (заходу державного нагляду або окремої його дії), як про це зазначено у розділі V акта перевірки (а.с.19, зворот).

Крім того, у силу вимог ст.ст.252, 254, 255, 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, про що робиться відмітка в протоколі.

Як встановлено судом, у протоколі про адміністративне правопорушення від 01.10.2019 (а.а.с.16-17) не вказано місце народження особи, щодо якої складено протокол, ОСОБА_1 , не зазначено точну дату її народження (вказано лише рік) та місце роботи (вид занять), зазначено про відмову позивача від підписання протоколу.

Також протокол не містить підпису ОСОБА_1 на підтвердження обставин щодо роз`яснення їй прав та обов`язків, передбачених ст.268 КУпАП.

При цьому, системний аналіз вимог КУпАП та форми протоколу про адміністративне правопорушення, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2015 №283, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26.11.2015 за №1469/27914, свідчить про те, що протокол про адміністративне правопорушення, складений посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, у частині щодо роз`яснення прав та обов`язків, передбачених ст.268 КУпАП, повинен містити підпис особи, щодо якої такий протокол складено.

Суд зазначає, що запис у протоколі про адміністративне правопорушення від 02.10.2019 про відмову ОСОБА_1 від підпису у протоколі не підтверджений підписами свідків.

Крім того, як протокол про адміністративне правопорушення, так і акт перевірки виготовлені Відповідачем -1 за допомогою комп`ютерної техніки, що ставить під сумнів складання зазначених документів під час проведення перевірки у присутності ОСОБА_1 .

Розглядаючи справу, суд звернув увагу на те, що у листі від 07.10.2019 №1017-2022-19 (а.с.11) Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області зазначило про надіслання позивачу протоколу про адміністративне правопорушення та акта перевірки, датованих 30.09.2019, а також припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, датованого 19.08.2019.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що встановлені судом обставини у своїй сукупності не можуть вважатися формальними недоліками при проведенні перевірки, які не спричиняють її незаконності.

Наведені факти свідчать про відсутність позивача під час проведення позапланового заходу, що є порушенням її прав бути присутньою під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень.

Встановлені порушення суд вважає суттєвими, дії Відповідача-1 під час проведення перевірки - незаконними, такими, що унеможливили реалізацію суб`єктом містобудування, позивачем, наявних у неї прав і позбавили останню процедурних гарантій, встановлених законодавством.

Суд зазначає, що порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування її результатів, але звертає увагу й на наступне.

Глава 22 КУпАП визначає порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення (ч.1 ст.283 КУпАП).

У справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи (ч.1 ст.284 КУпАП).

Аналіз наведених норм свідчить про існування певного порядку, при дотриманні якого орган (посадова особа) має повноваження приймати постанову про накладення адміністративного стягнення. Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати всі обставини, що пов`язані із вчиненням правопорушення, зокрема, вину особи, можливість притягнення її до відповідальності, наявність пом`якшуючих та обтяжуючих обставин тощо.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять і певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи або у випадку надходження від неї клопотання про відкладення розгляду.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 листом від 07.10.2019 №1017-2022-19 (а.с.11) була повідомлена про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 15.00год 25.10.2019.

Отже, станом на 18.10.2019 - дата винесення постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, позивач не була належним чином повідомлена про розгляд справи про адміністративне правопорушення, тобто не була обізнана про вказані обставини, що істотно впливає на фактичну можливість особи реалізувати передбачені ст.268 КУпАП права з метою всебічного з`ясування обставин справи.

У сукупності викладеного, суд дійшов висновку, що спірні постанова про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил не відповідають критеріям, встановленим ч.2 ст.2 КАС України, щодо обґрунтованості та пропорційності, прийняті не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення. Отже, є такими, що підлягають скасуванню.

Оскільки результати проведеної з суттєвими порушеннями перевірки не мають жодних правових наслідків, суд вважає недоцільним досліджувати обставини та перевіряти обґрунтованість встановлення Відповідачем-1 нібито вчиненого позивачем порушення п.15.2.2 ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування і забудова територій" та п.1 ч.1 ст.34 Закону N3038-VI.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позивач повністю довела ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги, відповідачем правомірність спірних припису та постанови не доказана.

Оскільки факт наявності у позивача порушеного права знайшов підтвердження у ході розгляду справи, суд задовольняє позовні вимоги повністю.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, суд стягує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, Відповідача-2, судові витрати у сумі 1536,80грн, сплачені як судовий збір згідно з квитанціями від 04.11.2019 №0.0..1 та від 20.11.2019 №0.0..1 (а.а.с.4, 38).

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича (вул.16 Липня, буд.38, м.Рівне, 33028), Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (вул.16 Липня, буд.38, м.Рівне, 33028, код за ) про визнання протиправними та скасування постанови, припису задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області від 18.10.2019 №57-Ф про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.5 ст.96 КУпАП.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області від 02.10.2019 №62 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1536,80грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, з урахуванням пункту 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повне рішення складено 12 червня 2020 року.

Суддя Дудар О.М.