Справа № 260/556/20
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

09 червня 2020 року м. Ужгород№ 260/556/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Дору Ю.Ю..

за участі:

секретаря судового засідання Завидняк А.В.,

позивач не з`явився,

представник позивача не з`явився,

представника відповідача Готри Г.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (далі відповідач, ГУНП в Закарпатській області), в якій просить: визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 17 січня 2020 року за №159 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області", в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Мукачівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Закарпатській області полковника поліції ОСОБА_1 , відповідно до п.2 ч.3 ст. 13 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" у вигляді оголошення догани.

Позивач вважає, що накладення дисциплінарного стягнення є безпідставним, незаконним та здійсненим з порушенням вимог чинного законодавства. Зокрема вказує, що службове розслідування проведено із грубим порушенням прав на захист та відповідачем не доведено факт вчинення позивачем жодного дисциплінарного правопорушення. Крім того, вказує, що на момент проведення службового розслідування та винесення оскаржуваного наказу позивач перебував на лікарняному.

05 березня 2020 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження за вказаною позовною заявою.

25 березня 2020 року представником відповідача подано відзив на позову заяву, відповідно до якого ГУНП в Закарпатській області не визнає позовні вимоги заявлені позивачем в повному обсязі. Представник відповідача зазначив, що на підставі наказу ГУНП в Закарпатській області №2054 від 18.10.2019 відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України призначено службове розслідування по листу Мукачівської місцевої прокуратури №07.32-82-8330 вих.19 щодо порушень кримінального процесуального законодавства в діяльності Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо злочинів, пов`язаних з умисним пошкодженням чужого майна загальнонебезпечним способом. Листом №5-12812/106/26/1-2019 від 11.11.2019 ГУНП в Закарпатській області повідомлено, що на оперативній нараді Мукачівського ВП заслухано результати роботи слідчо-оперативних груп у кримінальних провадженнях за фактами умисного пошкодження чужого майна загальнонебезпечним способом. Відповідач зазначив, що зазначені недоліки у листі прокуратури вказують на неналежний контроль за своїми підлеглими з боку керівництва відділу поліції при здійсненні оперативного супроводу та проведенні досудового розслідування у кримінальних провадженнях, начальнику Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області полковнику поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 2 частини 3 статті 13 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», затвердженого 15.03.2018 №2337-VIII, оголошено догану.

У судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, разом з тим, 09.06.2020 на електронну адресу суду від представника позивача подано заяву про розгляд справи без участі позивача. Відповідно до якої представник позивача просить розглянути справу за відсутності позивача та представника позивача, а також вказує, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача заперечив проти позову з мотивів наведених у відзиві на позовну заяву та просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши усні пояснення представника відповідача, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Полковник поліції ОСОБА_1 перебуває на посаді начальника Мукачівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Закарпатській області.

На підставі наказу ГУНП №2054 від 18.10.2019 відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України призначено службове розслідування по листу Мукачівської місцевої прокуратури №07.32-82-8330 вих.19 щодо порушень кримінального процесуального законодавства в діяльності Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо злочинів, пов`язаних з умисним пошкодженням чужого майна загально небезпечним способом.

Матеріалами службового розслідування встановлено, що до слідчого управління ГУНП в Закарпатській області надійшов лист Мукачівської місцевої прокуратури №07.32-82-8330 вих.19 щодо порушень кримінального процесуального законодавства в діяльності Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо злочинів, пов`язаних з умисним пошкодженням чужого майна загальнонебезпечним способом, а саме щодо неналежного стану розкриття, проведення досудового розслідування, невиконання оперативними працівниками і слідчими своїх службових обов`язків, відсутності контролю з боку керівництва відділу поліції, необхідності вжиття додаткових заходів для усунення виявлених порушень та притягнення винних осіб до дисциплінарної відповідальності, непокращення стану роботи, непритягнення осіб до відповідальності.

За висновком службового розслідування від 26 грудня 2019 визначено, що за порушення вимог пунктів 4, 5 глави VII наказу МВС України від 07.07.2017 №575 «Про затвердження Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами НПУ в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні», що проявилося в неналежній організації взаємодії при проведенні окремих слідчих (розшукових) дій та виконанні заходів забезпечення кримінального провадження, неналежний контроль за своїми підлеглими, які ведуть оперативний супровід та досудове розслідувані по кримінальних провадженнях №0001523, №0001484, №0002735, № 0000535, №0001449, №0002646, №0001876, №0002156, №0001981, №0002458, №0000066, №0000918, начальнику Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області полковнику поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 2 частини 3 статті 13 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України'', затвердженого 15.03.2018 №2337-VIII, оголосити догану (а.с.а.с.15-25).

Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 17 січня 2020 року за №159 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області» начальнику Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області полковнику поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 2 частини 3 статті 13 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України'', затвердженого 15.03.2018 №2337-VIII, оголошено догану (а.с.26).

Вказаний наказ позивач вважає протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено у Законі України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до частин 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно із частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, зауваження.

В той же час, перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами 1, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до частин 1-4 статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Частинами 1 та 2 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Згідно частиною 3 статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Відповідно до частин 6-11 статті 18 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень.

Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч. 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

З матеріалів службового розслідування (вхідний №3513 від 07.10.2019) судом встановлено, що проведено спільне службове розслідування по листу Мукачівської місцевої прокуратури №07.32-82-8330 вих.19.

Листом керівника місцевої прокуратури старшого радника юстиції О.Братюк від 29.03.2019 №01-87-2909 вих.19 начальнику Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області полковнику поліції Рябінчаку Василю Васильовичу рекомендовано вжити вичерпних заходів до усунення виявлених порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України, Кримінального кодексу України під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях, розпочатих за фактами вчинення злочинів проти власності, в тому числі підпалів, вчинених загальнонебезпечним шляхом.

На вказаний лист позивачем надано відповідь від 19.04.2019 №5-42/14/106/26/1-2019, відповідно до якого позивач повідомив про вжиті заходи.

У подальшому наказом ГУНП в Закарпатській області від 18.10.2019 створено дисциплінарну комісію та призначено службове розслідування. Згідно вказаного наказу встановлено, що голова комісії заступник начальника СУ ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції Володимир ОСОБА_2 та три члени комісії: заступник начальника УКР ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції Іван Повханич; слідчий СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 ; старший оперуповноважений УКР ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_4 (а.с.125).

На підставі рапорту заступника начальника СУ ГУНП в Закарпатській області від 18.11.2019 наказом ГУНП в Закарпатській області від 25.11.2019 №2328 продовжено строк проведення службового розслідування на тридцять календарних днів. (а.с.а.с.126-127)

Листом т.в.о. начальника ГУНП в Закарпатській області полковника поліції від 31.10.2019 №4621/106/02/7-2019 повідомлено позивача про вжиття вичерпних заходів щодо усунення вказаних у листі прокуратури недоліків (а.с.131).

На виконання вказаного листа позивачем надано відповідь №5-12812/106/26/1-2019 від 11.11.2019 про вжиті заходи та долучено відповідні докази протокол №41 оперативної наради слідчого відділу Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області. Від 11.11.2019 (а.с.132).

Як вбачається з матеріалів службового розслідування у ході службового розслідування було відібрано пояснення від декількох осіб. Водночас, у матеріалах службового розслідування міститься акт про відмову надати пояснення від 26.12.2019 року складений членами дисциплінарної комісії. Згідно вказаного акту засвідчено факт про відмову від дачі пояснень начальником Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області полковником поліції ОСОБА_1 , зазначено, що в ході телефонної розмови 26.12.2019 ОСОБА_1 пояснив, що перебуває у черговій відпустці, перед цим перебував на лікарняному, пояснення надасть після виходу на роботу (а.с.155).

Відповідно до частин 6-9 статті 18 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Отже, згідно положень Дисциплінарного статуту не передбачено можливості відібрання пояснень комісією у телефонному режимі, водночас визначено порядок повідомлення письмово особи, щодо якої проводиться службове розслідування у разі відсутності її на службі, про можливість надання пояснень.

У матеріалах справи та матеріалах службового розслідування відсутні докази повідомлення позивача шляхом надіслання рекомендованого листа з повідомленням про вручення на адресу його місця проживання.

Отже відповідачем, у порушення приписів частини 1 статті 18 Дисциплінарного статуту не забезпечено позивачеві право на захист, яке полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Окрім цього, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807) (далі - Порядок №893). Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктами 2, 7, 8 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

У разі якщо член дисциплінарної комісії не погоджується з висновком службового розслідування, він підписує його і поряд зі своїм підписом зазначає: «Окрема думка». Окрема думка члена дисциплінарної комісії викладається на окремому аркуші, що додається до висновку службового розслідування.

Як встановлено судом, згідно наказу ГУНП в Закарпатській області від 18.10.2019 створено дисциплінарну комісію. Згідно вказаного наказу до складу дисциплінарної комісії входили: голова комісії заступник начальника СУ ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_5 та три члени комісії: заступник начальника УКР ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_6 ; слідчий СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 ; старший оперуповноважений УКР ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_4 .

Проте, як вбачається зі змісту Висновку службового розслідування від 26.12.2019, затвердженого начальником Головного управління Національної поліції в Закарпатській області полковником поліції Олександром Канцідайло, такий підписаний головою дисциплінарної комісії та двома членами комісії: заступником начальника УКР ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_6 та слідчим СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції Каріна Бірос, водночас відсутній підпис старшого оперуповноваженого УКР ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_4 .

Враховуючи, що відповідачем під час проведення службового розслідування не запропоновано у відповідності до статті 18 Дисциплінарного статуту позивачеві надати пояснення, чим порушено його право на захист та враховуючи, що Висновок службового розслідування не підписаний повним складом дисциплінарної комісії. суд приходить висновку про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного наказу від 17.01.2020 №159 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Мукачівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області», такий винесено на підставі висновків службового розслідування, та стосовно позивача, за неналежну організацію взаємодії при проведенні окремих слідчих (розшукових) дій та виконанні заходів забезпечення кримінального провадження, неналежний контроль за своїми підлеглими, які ведуть оперативний супровід та досудове розслідування по кримінальних провадженнях, позивачу оголошено догану.

Водночас, суд зауважує, що у зв`язку із вставленим судом суттєвим порушенням відповідачем процедури проведення службового розслідування, висновок службового розслідування не може вважатися таким, що містить повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку позивачем.

Зважаючи на викладі обставини, суд критично оцінює твердження відповідача щодо встановлення у ході службового розслідування порушення ОСОБА_1 вимог пунктів 4,5 глави VII наказу МВС України від 07.07.2017 №575 «Про затвердження інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами НПУ в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні».

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 77 КАСУ зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач не надав суду достатніх доказів, які б спростовували доводи позивача, а відтак не довів існування підстав для притягнення позивача до відповідальності у вигляді оголошення догани.

На підставі викладеного, суд вказує, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 17 січня 2020 року за №159 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Мукачівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області", в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Мукачівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Закарпатській області полковника поліції ОСОБА_1 , відповідно до п.2 ч.3 ст. 13 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" у вигляді оголошення догани прийнятий не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення та без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

У зв`язку з чим оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 17 січня 2020 року за №159 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Мукачівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області", в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Мукачівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Закарпатській області полковника поліції ОСОБА_1 , відповідно до п.2 ч.3 ст. 13 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" у вигляді оголошення догани підлягає скасуванню.

У відповідності до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог позивача у повному обсязі, на його користь підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Закарпатській області сплачений згідно квитанції № від 04.03.2020 судовий збір у розмірі 840,80 грн..

Керуючись статтями 6, 9, 73-78, 90, 139, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м.Ужгрод, вул.Ф.Ракоці, буд.13, ) про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 17 січня 2020 року за №159 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Мукачівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області", в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Мукачівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Закарпатській області полковника поліції ОСОБА_1 , відповідно до п.2 ч.3 ст. 13 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" у вигляді оголошення догани.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 3 статті 243 КАС України повний текст рішення складено та підписано 12.06.2020 року.

СуддяЮ.Ю.Дору