Справа № 1.380.2019.004598
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.004598
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

15 червня 2020 року

м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Крутько О.В., перевіривши матеріали заяви представника позивача про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду у справі № 1.380.2019.004598 за позовом Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

11.06.2020 року до Львівського окружного адміністративного суду надійшла заява представника позивача про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду у справі № 1.380.2019.004598 за позовом Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Розглянувши матеріали заяви про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду, суд дійшов наступного.

Згідно із частиною п`ятою статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Отже, вимоги до вказаної заяви визначаються загальними нормами, щодо форми та змісту позовної заяви та щодо форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до частини третьої статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені частиною першою статті 167 КАС Україні.

Зокрема, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Згідно з частиною статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої вказаної статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

При цьому використовуючи аналогію закону слід зауважити, що статтею 160 КАС України встановлено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно частин сьомої, восьмої статті 44 КАС України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 26.04.2019 №429 Про внесення змін до наказу ДСА України від 22.12.2018 №628 з 02.05.2019 розпочалася тестова експлуатація підсистеми Електронний суд.

Під час тестової експлуатації підсистеми Електронний суд Касаційному адміністративному суду та учасникам судового процесу необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.03.2018 №17 зі змінами).

Тобто надсилання в електронному вигляді процесуальних документів до суду має здійснюватися з використанням сервісу Електронний суд, розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login.

Для можливості користування цим сервісом необхідно здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Відтак, законодавцем було надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами: в електронній формі через Електронний кабінет (з обов`язковим скріпленням указаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням указаних документів власноручним підписом учасника справи чи його представника).

Згідно заяви про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду встановлено, що вона підписана представником позивача Торопчином О.Д., з використанням електронного цифрового підпису та направлена на електронну адресу суду. Водночас відомості про те, що процесуальний документ було сформовано в підсистеми Електронний суд, відсутні.

Таким чином, заяву про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду подано у спосіб, який чинним процесуальним законодавством не передбачений.

Згідно правової позиції Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 36 рішення у справі Golder v. The United Kingdom (Голдер проти Сполученого Королівства) від 21.02.1975, заява №4451/70; пункт 57 рішення у справі Ashingdane v. The United Kingdom (Ашинґдейн проти Сполученого Королівства) від 28.05.1985, заява №8225/78; пункт 37 рішення у справі Guerin v. France (Герен проти Франції) від 29.07.1998, заява №25201/94; пункт 96 рішення у справі Krombach v. France (Кромбах проти Франції) від 13.02.2001, заява №29731/96; пункти 53, 55 рішення у справі Воловік проти України від 06.12.2007, заява №15123/03; пункт 27 рішення у справі Пелевін проти України від 20.05.2010, заява №24402/02; пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05; ухвала від 08.01.2008 щодо прийнятності заяви №32671/02 у справі Скорик проти України ).

Отже, такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, що може змінюватися відповідно до потреб і ресурсів суспільства. Держава вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі (рішення у справах Osman v. The United Kingdom (Осман проти Сполученого Королівства) від 28.10.1998, заява №23452/94 та Kreuz v. Poland (Креуз проти Польщі) від 19.06.2001, заява №28249/95).

Таким чином, обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не зашкоджують самій суті права доступу до суду.

Даний висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 31 липня 2019 року по справі №160/2065/19 (провадження № К/9901/22001/19).

У відповідності до положень ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити заяву представника позивача про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду у справі № 1.380.2019.004598 за позовом Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - без руху та встановити строк для усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду у справі № 1.380.2019.004598 за позовом Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали з дати отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу (представнику позивача), що в разі не усунення недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Згідно з пунктом 3 Розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 169, цього Кодексу продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов?язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Копію ухвали про залишення заяви без руху надіслати позивачу (представнику позивача).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Крутько О.В.