Справа № 823/615/16
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2020-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

11 червня 2020 року

Київ

справа №823/615/16

адміністративне провадження №К/9901/11868/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Губської О.А.,

суддів: Білак М.В., Калашнікової О.В.,

розглянув у порядку письмового провадження в касаційній інстанції справу

за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення коштів, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року, постановлену у складі колегії суддів: Костюк Л.О. (доповідач), Кобаля М.І., Сорочка Є.О.,

І. Установлені судами фактичні обставини справи, короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції

1. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення коштів.

2. Постановою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено: визнано протиправною бездіяльність щодо не виплати вихідної допомоги при звільненні та стягнуто з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 одноразову (вихідну) грошову допомогу в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожні повні дев`ятнадцять календарних років служби та стягнуто з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплати одноразової грошової допомоги з 29 січня 2016 року по день фактичного розрахунку.

3. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 грудня 2016 року постанову Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2016 року скасовано частково та прийнято нову постанову у якій відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні адміністративного позову до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення коштів в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Черкаській області середнього заробітку за час затримки виплати одноразової допомоги. В решті постанова Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2016 року залишена без змін.

4. Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 22 грудня 2016 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо стягнення середнього заробітку за час затримки виплати одноразової грошової допомоги скасовано, а постанову Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2016 року залишена в силі.

5. 04 червня 2019 року до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшла заява від позивача про ухвалення додаткового рішення по вищевказаній справі, оскільки судом, при ухваленні рішення по справі не визначено способу виконання судового рішення, а саме не зазначено точної суми, яка підлягає стягненню. Просив стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на його користь одноразову (вихідну) грошову допомогу в розмірі 50 % місячного грошового забезпечення за кожні повні дев`ятнадцять календарних років служби в сумі 59850 гривень та середній заробіток за весь час затримки виплати одноразової грошової допомоги з 29 січня по день фактичного розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи по день постановлення рішення суду, тобто по 17 липня 2019 року в сумі 261954 гривні.

6. Додатковим судовим рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2019 року у задоволенні заяви відмовлено.

7. Не погоджуючись з зазначеним додатковим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просять скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове, яким задовольнити вимоги заяви про ухвалення додаткового судового рішення у повному обсязі.

8. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, додаткове судове рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2019 року скасовано. Заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення, яким визначити суму до стягнення, зазначити юридичну адресу боржника та код ЄДРПОУ - задоволено. Визнано протиправною бездіяльність щодо не виплати вихідної допомоги при звільненні та стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 одноразову (вихідну) грошову допомогу в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожні повні дев`ятнадцять календарних років служби у розмірі 3 150, 00 грн. Стягнено з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 30.01.2016 по 21.10.2016, у розмірі 54 056 гривень 52 копійок, без вирахування обов`язкових платежів.

9. 27 березня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із заявою про виправлення описок та арифметичних помилок у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2020 року.

В обґрунтування вказаної заяви позивачем зазначено, що при ознайомленні із текстом постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2020 року ним було виявлено, що в ньому допущено описки та арифметичні помилки, як в мотивувальній, так і в резолютивній частинах, а саме щодо визначення суми присудженої йому одноразової (вихідної) грошової допомоги в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожні повні дев`ятнадцять календарних років служби, і визначення суми його середнього заробітку за весь час затримки виплати одноразової грошової допомоги з 29 січня 2016 року по день фактичного розрахунку, що підлягає стягненню на його користь.

10. Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 14 квітня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2020 року відмовив.

11. Постановляючи зазначену ухвалу, суд апеляційної інстанції виходив з того, що наведені в обґрунтуваннях заяви доводи не містять даних про наявність в судовому рішенні описок або наявних арифметичних помилок, в розумінні положень ст. 253 КАС України. Крім того, вказано, що заявник просить провести правильний, на його думку, розрахунок грошового забезпечення, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що за своєю суттю не є виправленням описки, адже в частині змінить суть рішення суду.

ІІ. Провадження в суді касаційної інстанції

12. Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, вважаючи його прийнятими з порушенням норм процесуального права, позивач звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу про виправлення описок та арифметичних помилок до Шостого апеляційного адміністративного суду на новий судовий розгляд.

13. Касаційна скарга обґрунтована тим, що Шостий апеляційний адміністративний суд, постановляючи ухвалу від 14 квітня 2020 року про відмову в задоволенні заяви про виправлення описки, не врахував, що, ухвалюючи постанову від 22 січня 2020 року по даній справі суд апеляційної інстанції допустив очевидну арифметичну помилку, оскільки взявши до уваги лист начальника УФ ЗБО ГУ НП в Черкаській області від 10.01.2020 № 32/29/01-2020, котрим було визначено розмір одноразової грошової допомоги лише за один рік служби, не здійснив математичний розрахунок такої допомоги за 19 повних календарних років служби (відсутня математична дія множення на 19 років), як те вимагалося в рішенні суду. При цьому, скаржник зазначає, що сума одноразової (вихідної) грошової допомоги в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожні повні дев`ятнадцять календарних років служби, що становить 59 850 грн. була ним обґрунтована та чітко обрахована в самій заяві про ухвалення додаткового рішення від 29 липня 2019 року та безпосередньо заявлена в прохальній частині заяви.

13.1. Крім того, скаржник зазначив, що остаточне рішення суду про стягнення на користь позивача середнього заробітку за весь період затримання відповідачем розрахунку одноразової (вихідної) грошової допомоги набуло законної сили 17 липня 2019 року - після ухвалення постанови Верховним Судом. В зв`язку з чим, затримку виплати йому одноразової грошової допомоги відповідачем необхідно розраховувати з 29 січня 2016 року (день звільнення) по 17 липня 2019 року (день набрання законної сили постановою Верховного Суду). Разом з тим, Шостим апеляційним адміністративним судом в своїй постанові від 22 січня 2020 року було здійснено описку, та стягнуто з відповідача на його користь грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, хоча постановою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2016 року було чітко зазначено про стягнення з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 саме середнього заробітку за весь час затримки виплати одноразової грошової допомоги з 29 січня 2016 року по день фактичного розрахунку.

13.2. Також, на думку скаржника, зазначені описки та арифметичні помилки, які були допущені Шостим апеляційним адміністративним судом в постанові від 22 січня 2020 року фактично перекручують та змінюють зміст постанови Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 жовтня 2016 року, яка залишена в силі Верховним Судом постановою від 17 липня 2019 року. Виправлення допущених судом описок та арифметичних помилок мають істотне значення для правильного вирішення справи, їх наявність є очевидною, вони мають суто технічний (не юридичний характер), а їх виправлення не змінюють суті рішення суду та є необхідним для встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, реалізації завдань адміністративного судочинства, дотримання права на справедливий суд, що передбачене ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також для встановлення і досягнення справедливості, шляхом реального виконання судового рішення в подальшому.

14. Відповідач своїм правом подати відзив на касаційну скаргу не скористався, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає касаційному перегляду справи.

ІІІ. Позиція Верховного Суду

15. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

16. Згідно з положенням частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

17. Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

18. Так, із матеріалів справи вбачається, що у заяві про виправлення описки позивач просив суд апеляційної інстанції виправити описки та арифметичні помилки при обрахуванні розміру грошових коштів, що підлягають стягненню із відповідача на його користь, котрі допущені як в мотивувальній, так і в резолютивній частині постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2020 року по справі № 823/615/16, виклавши резолютивну частину даного рішенню у відповідності до вимог, зазначених в його заяві про ухвалення додаткового рішення від 29 липня 2019 року, в частині стягнення із відповідача на мою користь грошових коштів, а саме вказати: замість «Визнати протиправною бездіяльність щодо не виплати вихідної допомог при звільненні та стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаської області на користь ОСОБА_1 одноразову (вихідну) грошову допомогу в розмір 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожні повні дев`ятнадцята календарних років служби у розмірі 3 150, 00 грн» вказати «Визнати протиправною бездіяльність щодо не виплати вихідної допомоги при звільненні та стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 одноразову (вихідну) грошову допомогу в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожні повні дев`ятнадцять календарних років служби у розмірі 59 850, 00 грн. (п`ятдесят дев`ять тисяч вісімсот п`ятдесят гривень); замість «Стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 30.01.2016 по 21.10.2016, у розмір 54 056 (п`ятдесяти чотирьох тисяч п`ятдесяти шести) гривень 52 копійок, без вирахування обов`язкових платежів» вказати «Стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплати одноразової грошової допомоги з 29 січня 2016 року по день фактичного розрахунку, а при непроведені його до розгляду справи - по день постановлення рішення суду в адміністративній справі № 823/615/16, тобто по 17 липня 2019 року в сумі 261 954 грн».

19. Відповідно до частини першої статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

20. Тобто, правила даної норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

21. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі" від 18 грудня 2009 року № 14 суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

22. Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

23. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

24. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

25. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі №800/520/16 (провадження № 11-684сап18).

26. Оцінивши доводи касаційної скарги, зміст та мотиви поданої відповідачем 27 березня 2019 року заяви до Шостого апеляційного адміністративного суду про виправлення описки в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2020 року, колегія суддів Верховного Суду приходить до висновку, що позивач просить виправити описку шляхом викладення судового рішення у новій редакції, що не є опискою у розумінні вимог статті 253 КАС України.

27. Враховуючи викладене, колегія суддів Верховного Суду погоджується із висновками суду апеляційної інстанції про те, що наведені в обґрунтування заяви доводи не містять даних про наявність в судовому рішенні описок або наявних арифметичних помилок.

28. При цьому суд зазначає, що виходячи із змісту статті 253 КАС України виправити описку в судовому рішенні може тільки суд, який його постановив, а не суд вищої інстанції, який переглядає судове рішення про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки.

29. У відповідності до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

30. З урахуванням вищезазначеного колегія суддів приходить до висновку про те, що оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд апеляційної інстанції ухвалив судове рішення, не допустивши порушень норм процесуального права, тому касаційну скаргу належить залишити без задоволення, а судове рішення суду апеляційної інстанцій - без змін.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року у справі №823/615/16 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Головуючий О. А. Губська

Судді М. В. Білак

О.В. Калашнікова