Справа № 200/2165/20-а
Суддя: Левченко А. М.
Дата ухвалення: 2020-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

16.06.2020 200/2165/20-а
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області, у складі:

Головуючого судді Левченка А.М.,

за участі

секретаря судового засідання Коверченкової М.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Акінчіної І.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій та скасування постанови

ВСТАНОВИВ

Постановою у справі про адміністративне правопорушення № 10 від 11.02.2020р., яку винесено головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області Трухан Катериною Олександрівною визнано винуватим ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу 8500 грн.

Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 стали наступні обставини, які встановив суб`єкт владних повноважень, та вказані ним в описовій частині постанови № 10 від 11.02.2020р.Так, згідно описової частини оскаржуваної постанови, під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства 30.01.2020р. встановлено, що об`єкт будівництва «Будівництво балкону», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 є самочинно побудованим, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також, під час перевірки встановлено що гр. ОСОБА_1 виконував будівництво балкону, без розробленого, та належним чином затвердженого робочого проекту, що є порушенням ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Крім того, під час перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 не забезпечив ведення технічного нагляду, що є порушенням ч. 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та не забезпечив ведення авторського нагляду, що є порушенням ч. 1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Позивач оскаржив постанову № 10 від 11.02.2020р. до суду. В обгрнтуванння позову зазначає, що балкон квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 був побудований попереднім власником, батьком позивача, а тому притягнення до адміністративної відповідальності позивача за порушення законодавства, яке було вчинено попереднім власником є неправомірним. Просить суд визнати протиправними дії інспектора, оскаржувану постанову скасувати, провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 15 травня 2020 року залучено до участі у справі у якості співвідповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Відповідачі в судове засідання не прибули, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином засобами електронної пошти.

Відповідач - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області, який також представляє інтереси співвідповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України за довіреністю, подав відзив, у якому проти задоволення позову заперечував у повному обсязі. У відзиві зазначено, що позивачем не було дотримано вимог законодавства при виконанні будівельних робіт, у зв`язку із чим його правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності. Вказано, що позивачем було надано свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 11.11.2010р. та матеріали технічної інвентаризації станом на 04.11.2010р., в яких відсутній прибудований балкон. Отже, станом на 2010 рік та на час набуття позивачем права власності на квартиру балкон був відсутній.

Заслухавши позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, суд приходить до переконання про часткове задоволення позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що постановою у справі про адміністративне правопорушення № 10 від 11.02.2020р., яку винесено головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області Трухан Катериною Олександрівною визнано винуватим ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу 8500 грн.

Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 стали наступні обставини, які встановив суб`єкт владних повноважень, та вказані ним в описовій частині постанови № 10 від 11.02.2020р.Так, під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства 30.01.2020р. Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій областівстановлено, що об`єкт будівництва «Будівництво балкону», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 є самочинно побудованим, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також, під час перевірки встановлено що гр. ОСОБА_1 виконував будівництво балкону, без розробленого, та належним чином затвердженого робочого проекту, що є порушенням ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Крім того, під час перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 не забезпечив ведення технічного нагляду, що є порушенням ч. 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та не забезпечив ведення авторського нагляду, що є порушенням ч. 1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної цільності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно зі ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Зокрема повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

- видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Згідно ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, о право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), об`єктах, будівництво псих здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України Про регулювання містобудівної діяльності".

Статтею 11 вищевказаного Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або повноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно о законодавства та договору із замовником.

Відповідач стверджує, що позивачем не було дотримано жодної з вищезазначених вимог законодавства щодо порядку виконання будівельних робіт.

Інкриміновані позивачу порушення закону тягнуть за собою адміністративну відповідальність у вигляді штрафу, встановлену Кодексом України про адміністративні правопорушення, зокрема, ч. 1, 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП.

Так, ч. 1, 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд; виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства; незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП, тобто, в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа інкримінованих.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 , яка набута ним на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11.11.2010 р. на Ѕ частку цієї квартири, яка залишилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла у 2007 році, а також на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 05.11.2010 р. на Ѕ частку цієї квартири, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 , який помер у 2010 році.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 пояснив суду, що для оформлення спадщини дійсно був виготовлений технічний паспорт від 04.11.2010 року проте працівники БТІ не об`єкт не виходили.

Допитана судом свідок ОСОБА_4 , яка проживає за адресою АДРЕСА_3 , показала суду, що проживає за указаною адресою починаючи з 2000 року безперервно. Свідок пояснила суду, що з моменту її проживання за адресою АДРЕСА_4 , балкон квартири АДРЕСА_2 , уже був побудований батьком позивача.

Допитана судом свідок, ОСОБА_6 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_5 , показала суду, що постійно проживає за вказаною адресою з 1982 року. Свідку відомо, що балкон квартири АДРЕСА_6 , був побудований батьком позивача - ОСОБА_7 , приблизно у 1995 - 1996 році. З того часу і по сьогоднішній день балкон не перебудовувався.

Указані показання свідків, які були допитані судом безпосередньо в судовому засіданні, узгоджуються зі змістом акту обстеження прибудованого балкону в квартирі АДРЕСА_2 , складений та підписаний комісією у складі жильців ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 08.02.2020р. Згідно цього акту ОСОБА_1 1968 року народження паспорт НОМЕР_1 , будівництво балкону не виконував, так як оселився у квартирі АДРЕСА_7 році.

Таким чином, в процесі судового розгляду, на підставі показань свідків, у достовірності та належності яких відсутні підстави для сумніву, судом встановлено, що будівництво балкону квартирі АДРЕСА_2 не здійснювалось позивачем ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів;3) показаннями свідків.

Згідно ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд надає перевагу саме показанням свідків над даними, які міститься в технічному паспорті, оскільки під час судового розгляду встановлено їх більшу належність та достовірність щодо предмета доказування.

Посилання відповідача на технічний паспорт, як на належний доказ здійснення будівництва балкону саме позивачем не є для суду належним та достатнім доказом даного факту, оскільки спростовуються показаннями свідків, яким суд обґрунтовано надав перевагу.

Відповідно до ст. 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, а тому суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складів інкримінованих йому адміністративних правопорушень, у зв`язку з недоведеністю здійснення ним будівництва балкону в квартирі АДРЕСА_2 .

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, позовні вимоги в частині скасування оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та закриття справи про адміністративне правопорушення підлягають задоволенню.

При цьому, оскільки співвідповідач Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області є лише структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, суд вважає належним у цій справі відповідачем саме Державну архітектурно-будівельної інспекції України, а тому відмовляє в задоволенні позову до іншого співвідповідача.

Суд також відмовляє у задоволенні позову в частины визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень, оскільки посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, в редакції чинній на час проведення перевірки, були наділені повноваженнями складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. Тобто указані дії лежали у площині повноважень вказаних посадових осіб.

Відповідно до п. 1 -4 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи викладене, належним способом захисту у даній справі є саме ухвалення судом рішення про скасування рішення суб`єкта владних повноважень і закриття справи про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. ст. 1, 7, 245, 247, 251, 279, 280, 283, 285 КУпАП, ст. ст. 2, 4, 9, 72-77, 90, 241-246, 250, 251, 286, 293, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області про визнання протиправними дій та скасування постанови - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в частині скасування постанови - задовольнити.

Скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення № 10 від 11.02.2020р., яку винесено головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області Трухан Катериною Олександрівною, якою визнано винуватим ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу 8500 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в частині визнання дій протиправними - відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Першого апеляційного адміністративного суду через Добропільський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили з моменту проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Роз`яснити учасникам справи, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Головуючий суддя А.М. Левченко

05.06.2020