Справа № 160/4244/20
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2020-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 рокуСправа № 160/4244/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дніпровського державного технічного університету про застосування заходів реагування,
16.04.2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровського державного технічного університету, у якій позивач просить:
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що при проведенні позапланової перевірки Дніпровського державного технічного університету, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Коваленка, 10, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Аношкіна, 84, виявлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту. Виявлені у ході перевірки порушення зафіксовані в акті перевірки від 16.01.2020 року № 40 та створюють загрозу для життя та/або здоров`я людей і на момент звернення до суду не усунені відповідачем. За виявлених порушень подальша експлуатація вказаних будівель неможлива до повного усунення порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.04.2020 року відкрито провадження у адміністративній справі; справу №160/4244/20 призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Ухвалу суду від 17.04.2020 року отримано відповідачем 26.05.2020 року, що підтверджується матеріалами справи.
Згідно з ч. 4 ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Як передбачено ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідач відзиву на позовну заяву не надав. Клопотань про продовження строку для надання відзиву від нього не надходило.
15.05.2020 року від відповідача надійшло клопотання про вихід із спрощеного провадження.
Ухвалою суду від 18.05.2020 року у задоволенні вказаного клопотання відмовлено.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.
У період з 14.01.2020 року по 16.01.2020 року на підставі наказу № 32 від 12.12.2019 року «Про проведення перевірок» Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 646 від 13.12.2019 року проведено позапланову перевірку Дніпровського державного технічного університету за адресами: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Коваленка, 10; Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Аношкіна, 84 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
За результатами вказаної перевірки складено акт № 40 від 16.01.2020 року, у якому встановлено низку порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, допущених Дніпровським державним технічним університетом при експлуатації будівель адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 .
Зміст цих порушень зафіксований в акті та полягає в такому:
Учбовий корпус, вул. Коваленка, 10:
1) не обладнано будівлю корпусу системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, (п. 7.5 таблиці А.1 додатку А. п. 5.3 таблиці Б. 1 додатку Б ДБН В.2.5-56:2014), чим порушено п.1.2 глави 1 розділу V ППБУ;
2) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, дерев`яні елементи горищних покриттів будівлі, чим порушено п. 2.5 глави 2 розділу III ППБУ;
3) встановлено незнімні (глухі) грати на вікнах в приміщеннях закладу, чим порушено п.2.16 глави 2 розділу III ППБУ;
4) не забезпечено сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації евакуаційним освітленням, чим порушено п.2.31 глави 2 розділу III ППБУ;
5) не відкориговані поверхові плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі, (розділ 10 ДСТУ 7313:2013 «Знаки безпеки та системи евакуаційні фотолюмінісцентні. Загальні вимоги та методи контролювання» (далі - ДСТУ 7313:2013)), чим порушено п.5 розділу II ППБУ;
6) не замінено труби протипожежного водопостачання на металеві відповідного діаметру, (п.9.3 ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація»), чим порушено п.2.2 глави 2 розділу V ППБУ;
7) не доукомплектовано приміщення технікуму первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) згідно норм належності, чим порушено п.3.6, п.3.8 глави 3 розділу V ППБУ;
8) не проведена перевірка зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, чим порушено п.1.21 глави 1 розділу IV ППБУ;
9) не забезпечено в повному обсязі працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (хлор, аміак), в зоні ураження яких знаходиться об`єкт (п.1 Постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2002 № 1200 «Про затвердження Порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю» (далі - ПКМУ № 1200)), чим порушено п. 2 ч. 1 статті 20 КЦЗУ, п. 2 розділу III ПТБ;
10) допущено захаращення евакуаційних виходів (лівої та правої сторони) меблями та різними матеріалами, чим порушено п.2.37 глави 2 розділу III ППБУ;
11) не доукомплектовано пожежний щит первинними засобами пожежогасіння згідно норм, чим порушено п.3.11 глави 3 розділу V ППБУ;
12) допущена експлуатація світильника підвішеного безпосередньо на струмопровідні проводи в приміщенні препараторської кабінету №6, чим порушено п.1.18 глави 1 розділу IV ППБУ;
Гуртожиток, пр. Аношкіна, 84:
13) не обладнано будівлю гуртожитку системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, (п. 2.1 таблиці А. 1 додатку А, п. 15 таблиці Б.1 додатку Б ДБН В.2.5-56:2014), чим порушено п.1.2 глави 1 розділу V ППБУ;
14) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. дерев`яні елементи горищних покриттів будівлі, чим порушено п. 2.5 глави 2 розділу III ППБУ;
15) допускається встановлення на вікнах будівлі глухих (незнімних) ґрат, чим порушено п. 2.16 глави 2 розділу III ППБУ;
16) не відкориговані поверхові плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі, (розділ 10 ДСТУ 7313:2013), чим порушено п.5 розділу II ППБУ;
17) під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не відділено протипожежним люком з нормованою межею вогнестійкості приміщення горища (п. 8.6 Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» (далі - ДБН В. 1.1-7:2016)), чим порушено п. 2.3 глави 2 розділу III ППБУ;
18) під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не відділено протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості приміщення електрощитової (п. 6.4. 6.29. 6.31 ДБН В.1.1-7:2016), чим порушено п. 2.3 глави 2 розділу III, п. 1.24 глави 1 розділу IV ППБУ;
19) не замінено в приміщенні кухні газові плити на електричні (п.9.2 ДБН В.2.5-20- 2001 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Зовнішні мережі та споруди. Газопостачання»), чим порушено п.4.1 глави 4 розділу IV ППБУ;
20) не відновлено працездатність пожежних кран-комплектів №№1,2,3,4,6,7, чим порушено п.2.2 глави 2 розділу V ППБУ;
21) не забезпечено в повному обсязі працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (хлор, аміак), в зоні ураження яких знаходиться об`єкт (п.1 ПКМУ № 1200), чим порушено п. 2 ч. 1 статті 20 КЦЗУ, п. 2 розділу III ПТБ;
22) не розміщено в кімнатах для тимчасового проживання локальні плани евакуації, (розділ 10 ДСТУ 7313:2013), чим порушено п.5.1 глави 5 розділу VI ППБУ;
23) не доукомплектовано приміщення гуртожитку первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) згідно норм належності, чим порушено п.3.6, п.3.8 глави 3 розділу V ППБУ;
24) не забезпечено сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації евакуаційним освітленням, чим порушено п.2.31 глави 2 розділу III ППБУ;
25) допущено улаштування на шляхах евакуації (сходова клітина першого поверху з лівої сторони) труб водопостачання, які перешкоджають вільній евакуації людей, чим порушено п.2.37 глави 2 розділу III ППБУ;
26) допущена експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) в приміщенні майстерні, розташованої в підвалі, чим порушено п.1.18 глави 1 розділу IV ППБУ;
27) допущено улаштування та експлуатація тимчасової електромережі освітлення в приміщенні майстерні, розташованої в підвалі, чим порушено п.1.8 глави 1 розділу IV ППБУ.
Копію акту отримано директором КТ ДДТУ Черненко Я.М. 16.01.2020 року.
У графі акту «Пояснення, зауваження або заперечення» зазначено, що вказані в акті порушення будуть усунуті за наявності фінансування.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що на момент звернення до суду відповідачем не усунуто виявлені у ході перевірки порушення.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Згідно зі ст. 1, ч. 5, ч. 11 ст. 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Відповідно до ст. 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст. 7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Частиною 7 ст. 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту України Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст. ст. 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з п. п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Як видно з проаналізованих положень чинного законодавства, позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Судом встановлено, що у період з 14.01.2020 року по 16.01.2020 року на підставі наказу № 32 від 12.12.2019 року «Про проведення перевірок» Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 646 від 13.12.2019 року проведено позапланову перевірку Дніпровського державного технічного університету за адресами: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Коваленка, 10; Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Аношкіна, 84 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
За результатами перевірки виявлено низку порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, працюючого персоналу, відвідувачів, інших громадян, а також осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.
Копію акту отримано директором КТ ДДТУ ОСОБА_1 М. 16.01.2020 року.
У графі акту «Пояснення, зауваження або заперечення» зазначено, що вказані в акті порушення будуть усунуті за наявності фінансування.
Так, відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть неефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність або невідповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та невідповідність їх технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність перевірки (огляду) пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Захаращення шляхів евакуації сторонніми предметами може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Підвішування світильників з лампою розжарювання безпосередньо на струмопровідних проводах, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх невідповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Недотримання вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння.
Порушення виконання монтажу світильників та їх невідповідність, тобто зменшення ступеня захисту світильника, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Використання тимчасових електричних мереж та порушення виконання монтажу проводів і кабелів призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність або невідповідність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі призводить до затримки або неправильного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Невиконання грат на вікнах розкривними, розсувними або такими, що знімаються, унеможливить евакуацію при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність засобів індивідуального захисту або їх невідповідність призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Суд вважає, що порушення, виявлені під час позапланової перевірки відповідача, що не усунуті на час розгляду справи, є суттєвими і створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
У зв`язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів належить, у тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов`язковими для встановленого законодавством кола суб`єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, які є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Недотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до п. п. 24, 33 ч. 1 ст. 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Пожежі належать до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
З урахуванням викладеного, того, що порушення, виявлені під час позапланової перевірки об`єктів (будівель) відповідача створюють загрозу життю та здоров`ю людей (студентів, працюючого персоналу, відвідувачів, осіб, які здійснюють ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення тощо), і на цей час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню у повному обсязі.
Ухвалою суду від 14.04.2020 року сплату судового збору за подання цієї позовної заяви до суду було відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.
На момент ухвалення судового рішення докази сплати позивачем судового збору у матеріалах справи відсутні, відтак, згідно з вимогами ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судовий збір за подання позовної заяви до суду у сумі 2102 грн. підлягає стягненню з позивача до Державного бюджету.
Керуючись ст ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський