Справа № 215/1634/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 червня 2020 року Справа № 215/1634/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Лозицької І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі клопотання позивача про надання визначеності фактам та застосування положень ст. 249 КАС України в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання бездіяльності протиправною, -

ВСТАНОВИВ:

15.04.2020 року на підставі ухвали Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.03.2020 року про передачу справи до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Криворізької міської ради, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Криворізької міської ради, яка виявилася у невжитті заходів для забезпечення фундаментального права на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, відповідно до ст. ст. 1, 3, 46, 48, 92 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Криворізької міської ради, яка виявилася у незабезпеченні гарантій, визначених ст. ст. 22, 33, 46, 48, 49 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Криворізької міської ради, яка виявилася у невжитті заходів для усунення причин, що породжують подання скарги від 08.11.2019 року та зазначити закон, вимоги якого порушено, згідно зі ст. ст. 249 КАС України;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Криворізької міської ради, яка виявилася у порушенні права бути присутнім при розгляді скарги (запиту) від 08.11.2019 року.

Ухвалою суду від 21.04.2020 року було задоволено заяву позивача та звільнено його від сплати судового збору за подання адміністративного позову.

Ухвалою суду від 21.04.2020 року було відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) разом з витребуваними у нього документами, та заперечень на відповідь на відзив, а позивачу - відповіді на відзив.

11.06.2020 року позивач звернувся до суду з клопотанням про надання визначеності певним фактам до початку розгляду справи по суті та застосування положень ст. 249 КАС України.

В обґрунтування свого клопотання позивач зазначив, що відповідач не забезпечив дотримання правового режиму розгляду його скарги, бо за результатами її розгляду не було винесено нормативно-правового акту, а був наданий інформаційний лист. При цьому, за поясненнями позивача, предметом позову є управлінська функція суб`єкта владних повноважень, а нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, яка не надає змоги вжити заходів для забезпечення гарантій держави для врегулювання питань надання адміністративних послуг. Як зазначив позивач, суд зобов`язаний надати визначеності змісту «відповідь відповідно до законодавства» чи це є лист, який не має юридичної сили чи акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінські функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

З урахуванням цього, позивач просить суд:

- ухвалою до початку розгляду справи по суті надати визначеності факту часу розгляду заяви, встановити час, день, місце, де розглядалася заява ОСОБА_1 від 08.11.2019 року і осіб, які приймали рішення після її розгляду;

- ухвалою до початку розгляду справи по суті надати визначеності факту повідомлення про день, час і місце розгляду, факту наявності поштового повідомлення, свідків, подій, згідно з ч. 2 ст. 77, ч. 3 ст. 159, ч. 5 ст. 162, ч. 5 ст. 243 КАС України, зазначивши закон чи інший нормативно-правовий акт, вимоги яких порушено, відповідно до ст. 249 КАС України.

Суд, вивчивши доводи позивача, викладені ним в клопотанні, проаналізувавши положення КАС України, дійшов наступних висновків.

Як вбачається зі змісту клопотання позивача, він не погоджується з результатами розгляду його скарги від 08.11.2019 року.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 159 КАС України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

При цьому, у ст. 162 КАС України визначені вимоги до відзиву на позовну заяву.

З урахування цього, суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, у заявах по суті справи у спрощеному позовному провадженні, а також надаючи разом з ними докази на їх підтвердження.

Також, частин 1 - 4 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 191 КАС України, завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Аналіз викладених вище норм КАС України вказує, що суд надає оцінку доказам, в тому числі визначає певні факти щодо суті спору, тільки після початку розгляду справи по суті. З огляду на це, суд зазначає, що клопотання позивача про надання визначеності певним фактам шляхом звернення до суду з відповідним клопотання є безпідставним та задоволенню не підлягає.

Крім того, відповідно до ст. 249 КАС України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень, якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Враховуючи вищенаведене, проаналізувавши норми КАС України, суд доходить висновку, що вимоги позивача про застосування до відповідача ст. 249 КАС України є передчасними. Адже, відповідно до вимог КАС України, всі документи надаються на вимогу суду, їм надається оцінка під час судового розгляду справи по суті. Тобто, у суду відсутні підстави для надання оцінки доказам, наявним в матеріалах справи, а також встановлення чи визначення певних фактів, до початку розгляду справи по суті. При цьому, норми КАС України надають відповідачу право висловити свою правову позицію письмово, у разі ненадання відзиву на позов, суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що у задоволенні клопотання позивача про надання визначеності фактам та застосування положень ст. 249 КАС України, слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 90, 191, 159, 248, 249, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про надання визначеності фактам та застосування положень ст. 249 КАС України в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання бездіяльності протиправною - відмовити.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька