Справа № 540/1240/19
Суддя: Гомельчук С.В.
Дата ухвалення: 2020-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

12 червня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/1240/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гомельчука С.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про відстрочення виконання судового рішення, ухваленого за результатами розгляду справи №540/1240/19,

встановив:

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року по справі №540/1240/19 рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 11.11.2019 року скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позовних вимог Акціонерного товариства «Херсонгаз» (далі позивач, АТ «Херсонгаз»), тим самим:

- визнано протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі відповідач, НКРЕКП), що полягає у не встановленні економічно обґрунтованого тарифу на послуги розподілу природного газу для АТ «Херсонгаз»;

- зобов`язано НКРЕКП встановити для АТ «Херсонгаз» економічно обґрунтований тариф на розподіл природного газу, зокрема, включивши до складу такого тарифу компенсацію недоотриманої тарифної виручки, різниці в цінах на ВТВ за 2016-2018 роки та недоотримання фінансування за І, ІІ та ІІІ квартали 2019 року за статтями "Витрати на заробітною плату", "Нарахування на зарплату" та "Вартість газу на технологічні потреби" у загальному розмірі 330 700,6 тис. грн. у строк - 30 днів з моменту набрання законної сили цим рішенням;

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з НКРЕКП на користь АТ «Херсонгаз» судові витрати в сумі 8165 грн.;

- клопотання АТ «Херсонгаз» про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення задоволено, та зобов`язано НКРЕКП подати до П`ятого апеляційного адміністративного суду у строк до 30.05.2020 року звіт про виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року.

26.05.2020 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг подано до Херсонського окружного адміністративного суду заяву про відстрочення строку виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року на 30 днів з дня закінчення карантину, встановленого КМУ.

Ухвалою від 27.05.2020 року заяву призначено до розгляду в судовому засіданні на 04.06.2020 року.

01.06.2020 року позивачем подано до суду заперечення на заяву про відстрочення виконання рішення.

У зв`язку із перебуванням головуючого судді у нарадчій кімнаті, розгляд заяви, призначений на 04.06.2020 року на 15:00 год., відкладено на 12.06.2020 року.

Представник позивача просив заяву про відстрочення виконання рішення суду розглядати у письмовому провадженні.

Відповідач не забезпечив явку свого представника до суду, проте був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду заяви.

Частиною 2 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Відтак, розглянувши у порядку письмового провадження заяву про відстрочення виконання судового рішення, суд дійшов наступних висновків.

В обґрунтування поданої заяви представником НКРЕКП зазначено, що у зв`язку з прийняттям постанови КМУ від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» на території України запроваджено карантин з 12.03. до 03.04.2020 року на усій території України. Пунктом 1 постанови КМУ від 20.05.2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» установлено карантин з 22.05.2020 року до 22.06.2020 року на території областей України, в тому числі на території Київської області, та продовжено на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами). Вказує, що діяльність НКРЕКП регламентована Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг». Процедуру встановлення тарифів на послуги розподілу природного газу визначено Регламентом НКРЕКП, затвердженим постановою Національної комісії від 06.12.2016 року №2133, Методикою визначення та розрахунку тарифу на послуги розподілу природного газу, затвердженою постановою НКПЕКП від 25.02.2016 року №236 та Порядком проведення відкритого обговорення проектів рішень Національної комісії, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.06.2017 року №866. Зазначає, що виконання постанови суду від 01.04.2020 року, шляхом встановлення економічно обґрунтованого тарифу на розподіл природного газу обумовлене проведенням відкритого обговорення відповідним підрозділом НКРЕКП. За результатами такого обговорення схвалений підрозділом проект рішення з означеного питання затверджується та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НКРЕКП у мережі Інтернет. Проте відповідач наголошує на тому, що в умовах дії обмежувальних заходів, пов`язаних із введенням карантину, Національна комісія не має змоги в повній мірі дотримуватись встановленої законодавством процедури перегляду/встановлення тарифу, а тому і на даний момент виконати у встановлені законодавцем строки постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року по справі №540/1240/19.

Відтак, представник НКРЕКП просить відстрочити виконання наведеної постанови на 30 днів з дня закінчення карантину, встановленого КМ України.

Позивач заперечує проти відстрочення виконання рішення суду, вказує при цьому, що жодні обмежувальні заходи, пов`язані із карантином не заважають НКРЕКП проводити відкриті обговорення з питань встановлення цін (тарифів), схвалення/затвердження інвестиційних програм/планів розвитку та змін до них.

Постанова Першого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2020 року набрала законної сили датою її ухвалення.

Відповідно до ч. 3 ст. 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Частиною 4 ст. 378 КАС України встановлено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

- ступінь вини відповідача у виникненні спору;

- щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

- стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Вказана норма визначає процесуальну можливість вирішення питань, пов`язаних із проблемами, що виникають під час виконання рішення суду. У процесі виконання рішення ймовірне виникнення обставин, що ускладнюють виконання чи роблять його неможливим.

Відстрочення - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається судом. Підставою для відстрочки, розстрочки, виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим судом способом.

При цьому необхідно враховувати, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених ст.378 КАС України, ця норма не вимагає. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, тощо.

Таким чином, законодавець у будь-якому випадку пов`язує відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, винятковими обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

При цьому положення КАС України не містять визначеного переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання.

Тому суд повинен оцінити докази, що підтверджують зазначені обставини, за правилами ст.90 КАС України. Відповідно до вказаної статті суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. З урахуванням наведеного, суд самостійно вирішує питання стосовно достовірності доказів, достатності їх для винесення рішення, істинності відомостей, які містяться в доказах.

При цьому, в даному випадку у відповідності до вимог ч. 1 ст. 77 КАС України, обов`язок щодо доказування, покладено на особу, що звертається з відповідною заявою про відстрочення виконання судового рішення.

Також відповідно до ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд зазначає, що представником заявника не надано до заяви про відстрочення виконання судового рішення належних та достатніх доказів на підтвердження обставин, які б свідчили про неможливість виконання рішення суду чи суттєве ускладнення його виконання.

При цьому, суд критично ставиться до посилання заявника на запровадження на усій території України до 22.06.2020 року карантину.

По-перше, відповідно до ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях по справах «Іммобільяре Саффі проти Італії», «Горнсбі проти Греції», «Жовнер проти України», «Бурдов проти Росії», «Ясіун`єне проти Литви», «Руйану проти Румунії» наголошує на тому, що право на звернення до суду було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду одній зі сторін. Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина "судового процесу" для цілей статті 6.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що адміністративні органи є складовою держави, яка керується принципом верховенства права, а відтак інтереси цих органів збігаються з необхідністю належного здійснення правосуддя. Якщо адміністративні органи відмовляються або неспроможні виконати рішення суду, чи навіть зволікають з його виконанням, то гарантії, надані статтею 6 стороні на судовому етапі, втрачають свою мету.

У контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року виконання судового рішення, прийнятого будь-яким судом, має розглядатися як складова "судового розгляду".

Отже, механізм ефективного судового захисту обумовлює у необхідних випадках застосування процедури виконання рішень суду.

Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 372 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання. Примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом.

По-друге, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг є державним органом, який здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

У відповідності до частин 1-3 статті 1 Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 року №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Регулятор є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, що є державною власністю, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням. Роботу Регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи.

Згідно статті 3 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом, в тому числі, 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом.

Заявник, не надав документів, які б вказували на затверджені зміни щодо умов службової діяльності НКРЕКП в умовах обмежувальних карантинних заходів.

При цьому зі змісту наданого представником позивача до суду листа від 05.06.2020 року №5855/16/7-20 вбачається, що Націанальною комісією запрошено уповноважених представників газорозподільних підприємств (44 підприємств згідно доданого до листа списку) взяти участь у відкритих обговореннях, призначених на 15-16.06.2020 року, в тому числі запрошено на відкриті обговорення і АТ "Херсонгаз" (на 16.06.2020р. о 14:00 год.).

Наведене свідчить про те, що НКРЕКП діє у штатному режимі та не обмежена у проведенні відкритих обговорень питання встановлення тарифів на послуги розподілу природного газу для газорозподільних підприємств.

Отже, доводи заявника на користь надання відстрочення виконання рішення суду є безпідставними.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

У п. 9 ч. 3 ст. 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і за її межами.

З огляду на вищевикладене заява про відстрочення виконання рішення суду не може бути задоволена за відсутності належних доказів тих обставин, на які посилається заявник в обґрунтування заявленої вимоги.

Керуючись ст. 378 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви представника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про відстрочення виконання рішення суду у справі №540/1240/19, відмовити.

Копії ухвали направити сторонам (їх представникам).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

У разі постановлення ухвали в порядку письмового провадження ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114,122,162, 163,164, 165,169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя С.В. Гомельчук