Справа № 766/4263/20
Суддя: Кузьміна О. І.
Дата ухвалення: 2020-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №766/4263/20 н/п 2-а/766/491/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Кузьміної О.І.,

за участю секретаря Білої А.Ю.,

представника позивача Харченко Д.М.,

представника відповідача Табакар В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом адвоката Харченко Дмитра Миколайовича, який дії в інтересах ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача, який дії в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначив, 12.12.2018 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради винесло постанову № 78/886/01-22, якою визнало ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та наклало на останню адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. На сьогоднішній день вказана постанова перебуває на примусовому виконанні Дніпровського РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області. Справа про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 розглядалася без участі та повідомлення останньої. Просить визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 78/886/01-22 від 12.12.2018 року про стягнення з ОСОБА_1 штрафу на користь Управління з питань, державною архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.03.2020 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.06.2020 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст.261 КАС України відповідачу було встановлено строк на подачу відзиву та пояснень на позовну заяву з дня отримання ухвали суду.

30.03.2020 року від представника відповідача надійшов відзив, відповідно до якого відповідач вважає, що зазначені вимоги не можуть бути задоволені судом, а викладені у позовній заяві факти не відповідають дійсності та нормам чинного законодавства України оскільки на підставі наказу Управління з питань державного архітектурно- будівельного контролю Херсонської міської ради № 238 від 31.08.2018 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланової перевірки від 31.08.2018 № 3/46 (строк дії направлення з 31 серпня до 13 вересня 2018), та заяви гр. ОСОБА_2 від 27.08.2018 № 333/01- 25М посадовою особою Управління проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва «Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну з будівництвом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 ». Під час виїзду на об`єкт, встановлено, що ОСОБА_1 розпочала реконструкцію власної квартири з будівництвом прибудови з фундаментом та зміною зовнішніх геометричних розмірів фундаментів житлового будинку у плані (виконана фотофіксація). Документи на земельну ділянку під прибудову відсутні, чим порушено підпункт 5 пункту З розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 17.01.2017 № 1817-УІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності». Стосовно зазначеного порушення було 04.09.2018 складено акт, за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 3/46, протокол про адміністративне правопорушення від 04.09.2018, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04.09.2018 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 04.09.2018. Однак вимоги припису від 04.09.2018 не виконані. 28.11.2018 складено акт, за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 3/67, протокол про адміністративне правопорушення від 28.11.2018, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.11.2018р. 12.12.2018р. ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності, а саме винесена Постанова № 78/886/01-22 про накладення штрафу у сумі 5100 грн. Зазначений штраф було накладено у зв`язку з порушенням ч.1 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення. На теперішній час дозвільних документів ОСОБА_1 щодо будівництва прибудови з фундаментом та зміною зовнішніх геометричних розмірів фундаментів житлового будинку у плані до Управління, не надано. У зв`язку із чим просить у задоволенні позовних вимог позивачу відмовити в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову з підстав викладених у відзиві на адміністративний позов, з яких вбачається, що позивач не виконала вимоги до припису об`єкт будівництва не привела у відповідність до вимог містобудівного законодавства у термін; не оформила дозвільну документацію у відповідності до вимог містобудівного законодавства або згідно ч.1, ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності добровільно виконати знесення самочинно збудованого фундаменту, чим саме ігнорує виконання приписів Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, в задоволені позову просить відмовити.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що відповідно до наказу Управління з питань державного архітектурно- будівельного контролю Херсонської міської ради № 238 від 31.08.2018 «Про проведення позапланової перевірки» та до направлення для проведення позапланової перевірки від 31.08.2018 № 3/46, строк дії направлення з 31 серпня до 13 вересня 2018), та заяви гр. ОСОБА_3 від 27.08.2018 № 333/01- 25М посадовою особою Управління проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва «Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну з будівництвом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 ».

Відповідно до припису від 04.09.2018р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил встановлено, що Головним спеціалістом Управління з питань державного архітектурно- будівельного контролю Херсонської міської ради 31.08.2018 відкрита позапланова перевірка об`єкта будівництва «Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну з будівництвом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ) згідно заяви ОСОБА_2 від 27.08.2018 №333/01-25М, Управлінням ДАБІ у Херсонській області зареєстрована декларація про початок виконання будівельних робіт від 03.08.2015 №ХС 66 об`єкта «Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ), де зазначено, що реконструкція проводиться в межах існуючої будівлі без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані. Під час виїзду на об`єкт, встановлено, що ОСОБА_1 розпочала реконструкцію власної квартири з будівництвом прибудови з фундаментом та зміною зовнішніх геометричних розмірів фундаментів житлового будинку у плані. Документи на земельну ділянку під прибудову відсутні, чим порушено підпункт 5 пункту З розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 17.01.2017 № 1817-УІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності». З метою усунення виявлених порушень вимагали надати до Управління у встановленому законодавством порядку документи, що надають право на проведення будівельних робіт у термін до 05.11.2018р., відповідно до чого складено акт №3/67 від 04.09.2018р.

Відповідно до припису від 28.11.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами перевірки, проведеної на об`єкту Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну з будівництвом прибудови за адресою АДРЕСА_1 встановлено, що вимоги припису від 04.09.2018р. не виконані, що є порушенням п.п.а, б п.3 ч.3 ст.41 ЗУ №3038-VI»Про регулювання містобудівної діяльності», пп.3 п.11 ПКМУ №553 «Порядок здійснення державного архітектурно-будівного контролю». З метою усунення виявлених порушень вимагали згідно до ч.1 ст.38 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» добровільно виконати знесення самочинно збудованої прибудови до квартири у термін до 28.01.2019р.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 78/886/01-22 від 12.12.2018р. ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності відповідно до ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», яка від отримання протоколу відмовилась.

Постановою Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради №78/886/01-22 від 12.12.2018р. визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5 100 грн., яка надіслана позивачу поштою 13.12.2018р.

Відповідно до постанови ВП 58884550 від 15.04.2019р. старшим державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Херсона Головного територіального управління у Херсонській області відкрито виконавче провадження з виконання постанови №78/886/01-22 від 12.12.2018р. щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь УДАБК у розмірі 10200грн.

Відповідно до відповіді №198/01-21 від 04.03.2020р. Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради адвокату Харченко Д. направлено копії документів позапланових перевірок об`єкта будівництва «Реконструкції однокімнатної квартири в двокімнатну з будівництвом прибудови за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено).

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Стаття 4 Закону №3038-VI встановлює, що об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. До об`єктів будівництва не належать нафтові і газові свердловини та об`єкти їх влаштування.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону №3038-VI встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначений Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V.

Відповідно до ч.1 ст.1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок).

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Статтею 36 Закону від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється (ч.2). Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: ... 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру (ч.7). Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення (ч.8).

Встановлений положеннями №766, а також Порядком №553 порядок проведення реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та її скасування є законодавчими гарантіями дотримання прав суб`єктів господарювання під час контролю за дотриманням вимог містобудівного законодавства. Відповідні гарантії спрямовані на забезпечення нормального перебігу господарської діяльності суб`єктів господарювання.

Виходячи з викладених норм законодавства, орган державного архітектурно-будівельного контролю мав право скасувати повідомлення про початок будівельних робіт тільки за наслідками встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 7 Порядку № 553 підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Частиною 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 у відповідності до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначається процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно абз.3 ч.1 ст. 41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (абз.5 ч.1 ст. 41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз.1 п.7 Порядку №553). Підстави для проведення позапланової перевірки визначаються положеннями ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", підставою для проведення позапланової перевірки є, в тому числі, звернення фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Аналогічні підстави для проведення позапланової перевірки викладені в пп.6 п. 7 Порядку №553

В даному випадку, підставою перевірки був наказ Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради № 238 від 31.08.2018 «Про проведення позапланової перевірки», направлення для проведення позапланової перевірки від 31.08.2018 № 3/46, строк дії направлення з 31 серпня до 13 вересня 2018), та заяви гр. ОСОБА_2 від 27.08.2018р.

Абзац одинадцятий пункту 7 Порядку №553 визначає, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Вказане положення кореспондуються з ч.5 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", в якій зазначено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Пунктом 12 Порядку №553 визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; … ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; … надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідно до пунктів 13, 14 Порядку суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до положень п.п.16-22 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Суд зазначає, що акт перевірки має бути складений на підставі інформації, здобутої інспектором саме під час перевірки. Відсутність заперечень зі сторони позивача при отриманні та підписанні актів перевірки не є беззаперечним доказом того, що позивач була згодна з викладеними в акті перевірки обставинами, та спростовується фактом звернення до суду з даним позовом.

Постанова про накладення штрафу у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

Щодо правомірності застосування до позивача штрафних санкцій за порушення ч.8 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" від 13.04.2011 року № 466, то суд зазначає наступне. Частиною 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: ...2)виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Щодо посилань позивача на факт не повідомлення її про складення постанови, суд оглянувши матеріали справи констатує, що при ознайомленні з актом перевірки, приписами та протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивач була присутня, проте від ознайомлення з вищезазначеними документами і підпису в них відмовилася, у зв`язку із чим позивачу було направлено їх через ХД ПАТ «Укрпошта». Оскільки позивач не прибула у визначений час на розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, жодних додаткових документів не надала, розгляд справи відбувся без її присутності та за його результатами була винесена постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В зв`язку з вищенаведеним, суд дійшов висновку про правомірність прийнятої відповідачем оскаржуваної постанови та застосування до позивача штрафних санкцій за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, що доводами позовної заяви та матеріалами справи не спростовується.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно вимог статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача

Враховуючи наведене в сукупності та виходячи із встановлених судом обставин, оцінивши надані позивачем та відповідачем докази в контексті наведених вище вимог законодавства, встановлено, що позивачем неодноразово в порушення припису велись будівельні роботи без декларацій про початок виконання будівельних робіт, тому суд дійшов висновку про доведеність відповідачем правомірності своїх рішень, а постанова Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради №78/886/01-22 від 12.12.2018р. винесено правомірно, підстави для скасування якої відсутні.

Крім того, відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки судовий збір позивачем сплачено не було, а в позові відмовлено, з позивача ОСОБА_1 слід стягнути в дохід держави судовий збір в сумі 420,40 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 139,143, 241-246, 250, 255, 257, 286 КАС України, суд, -

постановив:

В задоволенні позову адвоката Харченко Дмитра Миколайовича, який дії в інтересах ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь на користь держави судовий збір у розмірі 420грн.40коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Херсонський міський суд Херсонської області

СуддяО. І. Кузьміна