Справа № 280/2521/20
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

01 червня 2020 року Справа № 280/2521/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В. розглянув у судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд:

-визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачу у проведенні перерахунку та виплаті пенсії, згідно довідок прокуратури Запорізької області від 13.03.2020 №18-172 вих-20 та від 13.03.2020 №18-171 вих-20;

-зобов`язати відповідача провести позивачу перерахунок та виплату пенсії згідно довідок прокуратури Запорізької області від 13.03.2020 №18-172 вих-20 та від 13.03.2020 №18-171 вих-20, з 01.01.2019 в розмірі 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати позивача, до якої включаються всі види оплати праці, без обмежень граничного розміру.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що перебуває у відповідача на обліку як одержувач пенсії по інвалідності з 15.05.2017 відповідно до вимог ч.9 ст.86 Закону України Про прокуратуру. З моменту призначення пенсії та по теперішній час займає посаду першого заступника керівника Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області. 18.03.2020 позивач звернувся до Пологівського відділу обслуговування громадян ГУ ПФУ в Запорізькій області з заявою про перерахунок пенсії з урахуванням даних довідок прокуратури Запорізької області №18-171 вих-20 від 13.03.2020 та №18-171 вих-20 від 13.03.2020. Однак, відповідач листом від 26.03.2020 повідомив про відсутність підстав для проведення перерахунку відповідно до прийнятого рішення Другого сенату Конституційного Суду України. Позивач вважає таку відмову відповідача протиправною, у зв`язку з чим звернувся до суду із даною позовною заявою, просить позов задовольнити.

Відповідачем подано до суду відзив на адміністративний позов (вх. №22137 від 13.052020), в якому просив зупинити провадження у справі до розгляду справи №357/13414/16-а. Крім того зазначив, що Рішенням Конституційного Суду України №7-р(ІІ)/2019 від 13.12.2019 по справі №3-209/2018 (2413/18, 2807/19) визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини 20 ст. 86 Закону країни «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697 зі змінами, якими передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України. Згідно вказаного рішення положення частини 20 ст.86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697 зі змінами, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього рішення, а саме з 13.12.2019. Вважає, що оскільки позивачу пенсія призначена 15.05.2017 то ч.20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру України» в редакції, що набрала чинності 13.12.2019 не підлягає застосуванню до правовідносин що розглядаються у даній справі. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 22.04.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Ухвалою судді від 01.06.2020 відмовлено представнику відповідача у задоволенні клопотання про зупинення провадження до набрання законної сили рішенням у справі №357/13414/16-а, що розглядається Верховним Судом.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, відповідно до вищевказаних приписів КАС України, справу розглянуто судом в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у межах строку, встановленого ст. 258 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд з`ясував наступне.

Судом з матеріалів адміністративної справи встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Запорізькій області та отримує пенсію по інвалідності, призначену відповідно до ч.9 ст. 86 Закону України Про прокуратуру».

18.03.2020 ОСОБА_1 звернувся до Пологівського відділу обслуговування громадян (сервісний центр) ГУПФУ в Запорізькій області з заявою про проведення перерахунку пенсії згідно Закону України «Про прокуратуру» за кожні два відпрацьовані роки з дати призначення пенсії та збільшенням розміру складових заробітної плати пенсіонера, надавши довідки Прокуратури Запорізької області від 13.03.2020 №18-172 вих-20 про складові заробітної плати/грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавка за вислугу років) та від 13.03.2020 №18-171 вих-20 про складові заробітної плати (за будь-які 60 календарних місяців роботи підряд перед зверненням за пенсією) (а.с. 8-10).

Листом Пологівського відділу обслуговування громадян (сервісний центр) ГУПФУ в Запорізькій області від 01.04.2020 №0800-0218-8/12494 позивача повідомлено про відсутність підстав для проведення перерахунку пенсії. Зокрема зазначено, що згідно із рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2019 №7-р(ІІ)2019 працівники органів прокуратури набули право на перерахунок пенсії відповідно до ч.20 ст. 86 Закону України у зв`язку із підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам після його ухвалення. Право на перерахунок пенсії за кожні два відпрацьовані роки з дати призначення чи попереднього перерахунку виникає за зверненнями, що надходять починаючи з 13.12.2019. (а.с. 11).

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд зазначає наступне.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Пенсії, інші види соціальних виплат для догляду, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

15 липня 2015 року набрав чинності Закон України «Про прокуратуру» від 04.10.2014р. № 1697-VII.

Частиною 9 та 20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» від 04.10.2014р. № 1697-VII передбачено, що Прокурорам, визнаним особами з інвалідністю I або II групи, призначається пенсія по інвалідності в розмірах, передбачених частиною другою цієї статті, за наявності стажу роботи в органах прокуратури не менше 10 років. Умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №657 від 30.08.2017р. «Про внесення змін до деяких Постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури» були підвищені розміри посадових окладів працівників прокуратури України та надбавки за класні чини.

Вказана постанова набула чинності 06.09.2017р.

Разом з тим, станом на час набуття чинності постановою Кабінету Міністрів України №657 від 30.08.2017р. були відсутні умови та порядок розроблені Кабінетом Міністрів України щодо перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури, як це передбачено ч. 20 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, у зв`язку з чим органи прокуратури не направляли до органів Пенсійного фонду України довідки для перерахунку пенсії.

13.12.2019 Конституційним Судом України прийнято рішення у справі № 3-209/2018(2413/18, 2807/19) за конституційними скаргами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення частини двадцятої статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, відповідно до якого:

- визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини двадцятої статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, яким передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України;

- положення частини двадцятої статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

- установлено такий порядок виконання цього Рішення:

- частина двадцята статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року N 1697-VII зі змінами не підлягає застосуванню з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення;

- частина двадцята статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року N 1697-VII підлягає застосуванню в первинній редакції: "20. Призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки".

Відповідно до ч. 1 ст. 94 Закону України «Про Конституційний Суд України» оприлюднення всіх актів Суду за результатами конституційного провадження здійснюється на офіційному веб-сайті Суду або в окремих випадках за ухвалою Суду - в Залі засідань Суду, але не пізніше наступного робочого дня після їх ухвалення. Опублікування акта Суду разом з окремою думкою Судді здійснюється у "Віснику Конституційного Суду України" та інших офіційних друкованих виданнях України.

Згідно ч. 1 ст. 44 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» заява про призначення (перерахунок) пенсії та необхідні документи подаються до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженій особі в порядку, визначеному правлінням Пенсійного фонду за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, особисто або через представника, який діє на підставі виданої йому довіреності, посвідченої нотаріально.

Відповідно до ч. 4 ст. 45 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» перерахунок призначеної пенсії, крім випадків, передбачених частиною першою статті 35, частиною другою статті 38, частиною третьою статті 42 і частиною п`ятою статті 48 цього Закону, провадиться в такі строки:

- у разі виникнення права на підвищення пенсії - з першого числа місяця, в якому пенсіонер звернувся за перерахунком пенсії, якщо відповідну заяву з усіма необхідними документами подано ним до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо заяву з усіма необхідними документами подано ним після 15 числа;

- у разі настання обставин, які тягнуть за собою зменшення пенсії, - з першого числа місяця, в якому настали ці обставини, якщо вони мали місце до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо вони мали місце після 15 числа.

Право на підвищення пенсії у позивача виникло з дати набрання чинності Постановою Кабінету Міністрів України №657 від 30.08.2017р. - 06.09.2017р.

З матеріалів справи вбачається, що у зв`язку з офіційним оприлюдненням Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2019р. Позивач 18.03.2020 звернувся до відповідача із заявою про проведення перерахунку пенсії на підставі довідок прокуратури Запорізької області від 13.03.2020 №18-172 вих-20 про складові заробітної плати/грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавка за вислугу років) та від 13.03.2020 №18-171 вих-20 про складові заробітної плати (за будь-які 60 календарних місяців роботи підряд перед зверненням за пенсією), але йому було відмовлено з тієї підстави, що частина 20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» в редакції, що набрала законної сили 13.12.2019, не підлягає застосуванню до правовідносин (фактів підвищення заробітної плати працівникам органів прокуратури), які мали місце до 13.12.2019.

Разом із тим, відмова відповідача у перерахунку пенсії є протиправною, оскільки суперечить положенням ч. 20 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, з урахуванням Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2019р.

Позивач у позові просить провести перерахунок пенсії з 01.01.2019, при цьому звернувся позивач із відповідною заявою до відповідача 18.03.2020.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 45 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та ч. 20 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, з урахуванням Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2019р., пенсія позивачу має бути перерахована з 01.04.2020р. з виплатою різниці за минулий час, але не більше, як за 12 місяців з дати звернення.

Щодо вимоги позивача про перерахунок та виплату пенсії в розмірі 60 відсотків від суми його місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці без обмежень граничного розміру.

У ч.2 ст.86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 за №1697-VII зазначено, що пенсія призначається в розмірі 60 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Згідно з абз.6 ч.15 ст.86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 за №1697-VII (у редакції Законів України №911-VІІІ від 24.12.2015 та №1774-VIII від 06.12.2016) максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, встановлених для осіб, які втратили працездатність. Тимчасово, по 31 грудня 2017 року, максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати 10740,00 гривень.

Відповідно до пунктів 21, 24 рішення у справі «Федоренко проти України» (№25921/02) Європейський Суд з прав людини, здійснюючи прецедентне тлумачення статті 1 Першого Протоколу до Конвенції сформулював правову позицію про те, що право власності може бути «існуючим майном» або «виправданими очікуваннями» щодо отримання можливості ефективного використання права власності чи «законними сподіваннями» отримання права власності. Аналогічна правова позиція сформульована Європейським судом з прав людини і у справі Стреч проти Сполучного Королівства (Stretch v. the United Kingdom №44277/98).

В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується (ст.8 Конституції України).

Згідно з ст.17 Конституції України захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу. (…) Забезпечення державної безпеки і захист державного кордону України покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави, організація і порядок діяльності яких визначаються законом. (…).

Як зазначено у ст.1 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, органи доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання, пов`язані з реалізацією права на соціальний захист, і сформулював правову позицію, згідно з якою в Конституції України виокремлюються певні категорії громадян України, що потребують додаткових гарантій соціального захисту з боку держави; до них, зокрема, належать громадяни, які відповідно до статті 17 Конституції України перебувають на службі, у тому числі у Збройних Силах України та в інших військових формуваннях, органах, що забезпечують суверенітет і територіальну цілісність, її економічну та інформаційну безпеку (Рішення від 20 березня 2002 року №5-рп/2002, від 17 березня 2004 року №7-рп/2004).

Конституційний Суд України зазначав, що необхідність додаткових гарантій соціальної захищеності цієї категорії громадян як під час проходження служби, так і після її закінчення зумовлена, зокрема, тим, що служба у Збройних Силах України, інших військових формуваннях та правоохоронних органах держави пов`язана з ризиком для життя і здоров`я, підвищеними вимогами до дисципліни, професійної придатності, фахових, фізичних, вольових та інших якостей (абзац другий пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 20 березня 2002 року №5-рп/2002, абзац четвертий пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 17 березня 2004 року №7-рп/2004).

Суд вважає, що обмеження максимального розміру пенсії та призупинення виплати призначеної пенсії особам, яким право на пенсійне забезпечення встановлене Законом України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 за №1697-VII, порушує суть конституційних гарантій щодо безумовного забезпечення соціального захисту осіб, передбачених частиною п`ятою статті 17 Конституції України, які зобов`язані забезпечувати державну безпеку і захист державного кордону України.

Аналогічне зазначене у Рішенні Конституційного Суду України №7-рп/2016 від 20.12.2016 у справі №1-13/2004 (справа про соціальний захист військовослужбовців та працівників правоохоронних органів).

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе зобов`язати відповідача провести позивачу перерахунок та виплату пенсії згідно довідок прокуратури Запорізької області від 13.03.2020 за №18-172вих-20 та від 13.03.2020 за №18-171вих-20, з 01.01.2019 в розмірі 60 відсотків від суми моєї місячної (чинної) заробітної плати позивача, до якої включаються всі види оплати праці, без обмежень граничного розміру.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи відповідача спростовуються дослідженими у справі доказами і не можуть бути підставою для відмови у задоволенні позову, а тому позовну заяву слід задовольнити частково.

Частиною першою статті 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

З урахуванням того, що позивач звільнений від сплати судового збору, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, пр. Соборний, 158-б, ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області щодо відмови ОСОБА_1 у проведенні перерахунку пенсії, згідно довідок прокуратури Запорізької області від 13.03.2020 №18-172 вих-20 та від 13.03.2020 №18-171 вих-20.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області провести ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії згідно довідок прокуратури Запорізької області від 13.03.2020 №18-172 вих-20 та від 13.03.2020 №18-171 вих-20, з 01 квітня 2019 року в розмірі 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати ОСОБА_1 , до якої включаються всі види оплати праці, без обмежень граничного розміру.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до абзацу 1 пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк, визначений ст.295 КАС України, а також інші процесуальні строки щодо апеляційного оскарження, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Н.В.Стрельнікова