Справа № 360/2189/20
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 червня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/2189/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до прокуратури Луганської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

03 червня 2020 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до прокуратури Луганської області, в якій позивач просить:

1) визнати протиправною бездіяльність прокуратури Луганської області щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 всіх належних сум ОСОБА_1 , а саме:

- не виплачена різниця заробітної плати з урахуванням розміру окладу, встановленого Законом України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 року;

- надбавки за класний чин за період з вересня 2019 року по час звільнення;

- вихідної допомоги у розмірі середньої заробітної плати;

2) зобов`язати прокуратуру Луганської області здійснити перерахунок заробітної плати з урахуванням розмірів посадового окладу згідно зі статтею 81 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 по 05.05.2020, та з урахуванням надбавки до посадового окладу за класний чин з вересня 2019 по день звільнення;

3) зобов`язати прокуратуру Луганської області сплатити ОСОБА_1 різницю в недоотриманій при звільненні заробітної плати;

4) зобов`язати прокуратуру Луганської області зробити перерахунок та виплату вихідної допомоги у розмірі середньомісячного заробітку на день звільнення з урахуванням заробітної плати, визначеної з розмірів посадового окладу згідно зі статтею 81 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 по 05.05.2020, та з урахуванням надбавки до посадового окладу за класний чин з вересня 2019 по день звільнення;

5) зобов`язати прокуратуру Луганської області виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Також, згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини першої статті 245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

Згідно з пунктом 3 та пунктом 4 частини другої статті 245 КАС України у разі задоволення позову, суд може прийняти рішення про визнання протиправним дії суб`єкта владних повноважень та зобов`язання вчинити певні дії.

Суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Відповідно позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстави позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

З огляду на виклад позивачем позовних вимог, вбачається, що він не відповідає критеріям та вимогам КАС України щодо змісту позовних вимог, тобто формулювання їх максимально чітко і зрозуміло.

Позивач порушує перед судом питання про здійснення перерахунку заробітної плати, вихідної допомоги, середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При цьому позивачем в позовній заяві не наведено жодного орієнтованого розрахунку сум заробітної плати, вихідної допомоги, середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, заявлених до перерахунку та виплати.

Вимоги щодо визначення орієнтованого розрахунку суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не є суто формальними, оскільки зазначене перешкоджає суду визначити суму судового збору, яку мав сплатити за звернення до суду з даною позовною вимогою позивач.

Таким чином, позивачу для усунення зазначеного недоліку слід надати уточнену позовну заяву, оформлену з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України, та її копію для вручення відповідачу, сформулювавши їх максимально чітко і зрозуміло відповідно до критеріїв та вимог КАС України щодо змісту позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 грн. Тобто, за одну вимогу немайнового характеру фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Системний аналіз частини першої статті 5 та частини другої статті 245 КАС України дає підстави для висновку, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою немайнового характеру (аналогічну правову позицію щодо сплати судового збору висловлено у постанові Верховного Суду України від 14 березня 2017 року по справі № П/800/559/16 (№ рішення в ЄДРСР 65680258), постанові Верховного Суду від 28 лютого 2018 року по справі № 800/473/17 (№ рішення в ЄДРСР 72525464) та постанові Верховного Суду від 12 листопада 2019 року у справі № 640/21330/18 (номер рішення в ЄДРСР 85613193) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» до Державної фіскальної служби України, Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання ДФС зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну.

З викладеного слідує, що однією позовною вимогою немайнового характеру є:

вимога про визнання протиправним акта як передумова для застосування способу захисту порушеного права - скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення,

вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права - зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо.

В позовній заяві позивачем по суті заявлено 6 позовні вимоги немайнового характеру та одну позовну вимогу майнового характеру, дві з яких є похідними, а саме:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 позивачу різниці заробітної плати з урахуванням розміру окладу, встановленого Законом України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 року; та зобов`язати відповідача сплатити позивачу різницю в недоотриманій при звільненні заробітної плати (позовна вимога не майнового характеру);

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 позивачу надбавки за класний чин за період з вересня 2019 року по час звільнення (позовна вимога не майнового характеру);

- зобов`язати прокуратуру Луганської області здійснити перерахунок заробітної плати з урахуванням розмірів посадового окладу згідно зі статтею 81 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 по 05.05.2020, та з урахуванням надбавки до посадового окладу за класний чин з вересня 2019 по день звільнення (позовна вимога не майнового характеру);

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 позивачу вихідної допомоги у розмірі середньої заробітної плати; та зобов`язання прокуратури Луганської області зробити перерахунок та виплату вихідної допомоги у розмірі середньомісячного заробітку на день звільнення з урахуванням заробітної плати, визначеної з розмірів посадового окладу згідно зі статтею 81 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 року по 05.05.2020, та з урахуванням надбавки до посадового окладу за класний чин з вересня 2019 по день звільнення (позовна вимога не майнового характеру);

- зобов`язати позивача виплатити відповідачу середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку (позовна вимога майнового характеру).

При цьому лише позовні вимоги: - визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 позивачу різниці заробітної плати з урахуванням розміру окладу, встановленого Законом України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 року; та зобов`язання відповідача сплатити позивачу різницю в недоотриманій при звільненні заробітної плати (позовна вимога не майнового характеру); визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 позивачу надбавки за класний чин за період з вересня 2019 року по час звільнення (позовна вимога не майнового характеру); зобов`язати прокуратуру Луганської області здійснити перерахунок заробітної плати з урахуванням розмірів посадового окладу згідно зі статтею 81 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 по 05.05.2020, та з урахуванням надбавки до посадового окладу за класний чин з вересня 2019 по день звільнення (позовна вимога не майнового характеру); підпадають під дію пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

Враховуючи те, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру (визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 позивачу вихідної допомоги у розмірі середньої заробітної плати; та зобов`язання відповідача зробити перерахунок та виплату вихідної допомоги у розмірі середньомісячного заробітку на день звільнення з урахуванням заробітної плати, визначеної з розмірів посадового окладу згідно зі статтею 81 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 року по 05.05.2020, та з урахуванням надбавки до посадового окладу за класний чин з вересня 2019 по день звільнення (позовна вимога не майнового характеру; зобов`язання позивача виплатити відповідачу середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку (позовна вимога майнового характеру), які не підпадають під дію положень пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, судовий збір за подання до адміністративного суду даного позову мав становити:

- 840,80 грн за позовну вимогу немайнового характеру (про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо невиплати при звільненні 05.05.2020 позивачу вихідної допомоги у розмірі середньої заробітної плати; та зобов`язання відповідача зробити перерахунок та виплату вихідної допомоги у розмірі середньомісячного заробітку на день звільнення з урахуванням заробітної плати, визначеної з розмірів посадового окладу згідно зі статтею 81 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 01.01.2017 року по 05.05.2020, та з урахуванням надбавки до посадового окладу за класний чин з вересня 2019 по день звільнення (позовна вимога не майнового характеру);

- 1%, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, від орієнтованої суми середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні за вимогу майнового характеру.

Таким чином, у відповідності до вимог статті 4 Закону № 3674-VI позивачу слід надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн та 1%, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, від орієнтованої суми середньоденної заробітної плати за весь час затримки розрахунку при звільненні.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 12, 160, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 5 (п`яти) календарних днів з дати отримання даної ухвали, але не пізніше ніж три дні з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню короновірусної хвороби (COVID-19), усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу;

- документу про сплату судового збору в загальному розмірі, який складається з суми 840,80 грн та 1%, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, від орієнтованої суми середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні, сплаченого за такими реквізитами:

Отримувач коштів - УК у м.Сєвєродон./Луг.окр.адм.суд/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37944909;

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО) - 899998;

Рахунок отримувача - UA4012080;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101;

Призначення платежу - *; 101; ____ (реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ позивача), Луганський окружний адміністративний суд.

У разі ненадання вищевказаних документів позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяО.В. Захарова