Справа № 580/1905/20
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 червня 2020 року справа № 580/1905/20

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову, поданого адвокатом Накоп`юком Я.В. від імені ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про скасування рішення, поновлення на посаді та стягнення коштів,

УСТАНОВИЛА:

12.06.2020 у Черкаський окружний адміністративний суд адвокат Накоп`юк Я.В. подав від імені ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - позивач) позив до Головного управління ДФС у Черкаській області (18002, м. Черкаси, вул. Хрещатик, буд.235; ) (далі - відповідач) про:

скасування наказу відповідача від 29.11.2019 №391-о «Про звільнення ОСОБА_1 »;

поновлення позивача на посаді головного державного ревізора-інспектора Відділу супроводження судових спорів за позовами платників податків до органів ДФС юридичного управління Головного управління ДФС у Черкаській області;

стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 02.12.2019 до часу ухвалення рішення, розмір якого на момент звернення в суд становить 62702,50грн., а також моральної шкоди в сумі 50000,00грн.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати причини пропуску строку звернення в суд поважними та поновити його (далі - Клопотання) з тієї підстави, що у період з 06.12.2019 до квітня 2020 року перебував на лікуванні, що перешкодило звернутись в суд. В обґрунтування клопотання надав суду копію процедурної картки КНП ЧМРОП «Астра» про проходження реабілітації у період з 06.12.2019 до 23.01.2020 та довідку КНП «Другий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 25.05.2020 б/н.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, встановлено підстави для залишення її без руху з огляду на таке.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч.1, 5 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд врахував, що час з дати прийняття спірного рішення до дати звернення до суду перевищує згаданий місячний строк. Докази досудового врегулювання спору до матеріалів позову не надано. Отже, звернення до суду здійснене з пропуском встановленого законом строку.

Згідно з п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" установлено з 12 березня 2020 року на усій території України карантин. Термін його дії подовжено постановою Уряду від 20.05.2020 №392 до 22.06.2020.

Отже, у період з 12.03.2020 строк звернення до суду продовжується в силу закону на час дії карантину.

Оцінюючи докази поважності причин пропуску строку звернення в суд до 12.03.2020, суд врахував, що даними копії процедурної картки КНП ЧМРОП «Астра» підтверджується проходження позивачем реабілітації у період з 06.12.2019 до 23.01.2020 з установленими діагнозами: гіпертонічна хвороба 2 ст., остеохондроз, ниркова недостатність. Зміст азписів підтверджує, що позивач мав поважні перешкоди для звернення у цьому періоді до суду.

Надана позивачем довідка КНП «Другий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 25.05.2020 б/н заповнена в довільній формі, не встановленого чинним законодавством зразка не є достатнім, достовірним і належним доказом поважності причин пропуску строку звернення в суд у зв`язку з таким.

Вказана довідка не містить інформації про перебування позивача на лікуванні, яке би перешкоджало своєчасності звернення до суду з позовом. Натомість підтверджує звернення за медичною допомогою у період з січня до квітня 2020 року, конкретні факти якого не підтверджена жодним долученим до позову доказом.

Відповідно до ч.2 ст.33 Закону України від 19.11.1992 №2801-ХІІ «Основи законодавства України про охорону здоров`я» (далі - Закон №2801-ХІІ) медична допомога за видами поділяється на екстрену, первинну, вторинну (спеціалізовану), третинну (високоспеціалізовану), паліативну, медичну реабілітацію.

На підставі ч.1 ст.35-1 Закону №2801-ХІІ первинна медична допомога - це медична допомога, що передбачає надання консультації, проведення діагностики та лікування найбільш поширених хвороб, травм, отруєнь, патологічних, фізіологічних (під час вагітності) станів, здійснення профілактичних заходів; направлення відповідно до медичних показань пацієнта, який не потребує екстреної медичної допомоги, для надання йому вторинної (спеціалізованої) або третинної (високоспеціалізованої) медичної допомоги; надання невідкладної медичної допомоги у разі розладу фізичного чи психічного здоров`я пацієнта, який не потребує екстреної, вторинної (спеціалізованої) або третинної (високоспеціалізованої) медичної допомоги.

Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.03.2018 №504 затверджений Порядок надання первинної медичної допомоги з Додатком 1, яким встановлений Перелік медичних послуг з надання первинної медичної допомоги, Додатком 2, яким затверджений Перелік медичних втручань у межах ПМД для груп пацієнтів з підвищеним ризиком розвитку захворювань, Додатком 3, яким встановлений Перелік лабораторних та інструментальних діагностичних досліджень, що здійснюються у межах медичних послуг з надання ПМД.

Перелік медичних послуг з надання первинної медичної допомоги включає:

динамічне спостереження за станом здоров`я пацієнтів із використанням фізикальних, лабораторних та інструментальних досліджень відповідно до галузевих стандартів у сфері охорони здоров`я;

проведення діагностики та лікування найбільш поширених хвороб, травм, отруєнь, патологічних, фізіологічних (під час вагітності) станів;

динамічне спостереження за пацієнтами із діагностованими хронічними захворюваннями (супровід пацієнтів із хронічними захворюваннями та станами), що включає комплекс діагностичних та лікувальних втручань, які передбачені галузевими стандартами;

надання в межах ПМД невідкладної медичної допомоги у разі розладу фізичного чи психічного здоров`я пацієнтам, якщо такий розлад стався під час прийому пацієнта лікарем з надання ПМД та якщо пацієнт не потребує екстреної, вторинної (спеціалізованої) або третинної (високоспеціалізованої) медичної допомоги;

направлення відповідно до медичних показань пацієнтів, які не потребують екстреної медичної допомоги, для надання їм вторинної (спеціалізованої) або третинної (високоспеціалізованої) медичної допомоги тощо.

Згідно з п.2 розділу ІІІ Порядку надання первинної медичної допомоги ПМД надається безпосередньо лікарем з надання ПМД. Окремі послуги з надання ПМД можуть надаватися іншими медичними працівниками, які входять до складу команди з надання ПМД, самостійно, спільно або під керівництвом лікаря з надання ПМД відповідно до рівня кваліфікації таких медичних працівників. Відповідно до п.4 зазначеного розділу Порядку відомості про кожен випадок надання ПМД лікар або інший медичний працівник, який входить до команди з надання ПМД, відображає в медичній документації відповідно до Міжнародної класифікації первинної допомоги (ICPC2Е) та за необхідності - за МКХ відповідного перегляду.

Вказана вище надана довідка КНП «Другий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 25.05.2020 б/н не містить інформації про: підставу її видачі; дати звернення позивача за первинною медичною допомогою у період з січня до квітня 2020 року; наданого йому характеру лікування (стаціонарне, амбулаторне) та осіб, які їх здійснювали; направлення його на отримання вторинної медичної допомоги тощо. Запис про звернення за медичною допомогою протягом січня-квітня 2020року здійснений без дотримання реквізитів змісту її даних, що викликає обгрунтований сумнів у дійсності такої інформації.

Отже, наданих доказів не достатньо для обгрунтованого висновку про неможливість звернення позивача в суд з 24.01.2020 до часу введення на території України карантину.

Доказами в адміністративному судочинстві відповідно до ст.72 КАС України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

На підставі ч.1 ст.166 КАС України учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

У будь-якому разі клопотання має бути обґрунтованим та підтвердженим належними доказами.

Зважаючи, що позивачем не підтверджено належними доказами поважність пропуску у період з 24.01.2020 до 12.03.2020 строку звернення в суд з цим позовом, відповідне клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вищевказані недоліки позовної заяви перешкоджають відкриттю провадження у справі, що має наслідком на підставі ч.1 ст.123 КАС України залишення її без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви, шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку з належними та достовірними доказами щодо поважності причин пропущення строку звернення до суду у проміжку часу з 24.01.2020 до 12.03.2020.

Керуючись ст.ст.2-16, 122-123, 240, 241-246, 255, 295 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Позовну заяву, підписану та подану адвокатом Накоп`юком Я.В. від імені ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про скасування рішення, поновлення на посаді та стягнення коштів залишити без руху.

2. Позивачу надати строк до 22 червня 2020 року, але не менше 10 днів з дати отримання ним ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя А.М. Бабич