Справа № 340/1542/20
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

10 червня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/1542/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали позовної заяви у справі

за позовом: Управління Державної казначейської служби України у Долинському районі Кіровоградської області, вул. Соборності України,17, м. Долинська, Кіровоградська область,28500

до відповідача: Долинської міської ради Кіровоградської області, вул. Соборності України,50, м. Долинська, Кіровоградська область,28500

про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

1)визнати протиправним та скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності запис про право власності за №1004545 від 23.05.2013 року за №1004545, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 9, на об`єкт нерухомого майна земельна ділянка площею 0,1426 га, яка розташована по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 00:04:009:0012);

2) зобов`язати Долинську міську раду Кіровоградської області внести запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в частині запису про право Управління Державної казначейської служби України у Долинському районі Кіровоградської області постійного користування земельною ділянкою площею 0,1426 га (реєстраційний номер 9), яка розташована по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 00:04:009:0012).

Ухвалою суду від 20.05.2020 року вказаний позов залишено без руху. Вказаною ухвалою зобов`язано надати до суду:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в частині позовних вимог, та докази поважності причин його пропуску.

05.06.2020 року на адресу суду від позивача, на виконання ухвали суду від 20.05.2020 року, надійшла заява. Так позивачем надано до суду заяву про поновлення пропущеного строку.

Зокрема, обґрунтовуючи поважність пропуску строку для звернення до суду, позивач зазначає, що «на момент внесення державним реєстратором реєстраційних дій та надання Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 29.05.2013 року у позивача обґрунтовано не виникало сумнівів щодо правильності внесення реєстратором відомостей до реєстру речових прав відносно земельної ділянки (кадастровий номер :04:009:0012).» Також позивачем зазначено, що 02.04.2020 р. набрав чинності Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій з поширенням коронавірусної хвороби COVID -19 №540-ІХ від 30.03.2020 р.", яким внесено зміни до ГПК, ЦПК, КПК, КАС України, Господарського кодексу України, ЦК України, тощо.

Так, позивач посилається на розділ ХІ Прикінцевих положень КАС України, згідно з якими «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Слід зазначити, що приписами ч. 1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналізуючи вищевикладене, необхідно зазначити.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами, які свідчать про день, коли особа дізналася про порушення своїх прав, є розписка про одержання рішення, докази відправки та отримання кореспонденції, акт про відмову одержати документ (надати пояснення), довідки, складені особами, у випадках, передбачених законом.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Однак, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Слід зазначити, що про порушення своїх прав позивач дізнався в 2013 році, тоді як до суду звернувся лише в травні 2020 року. При цьому, посилання на те, що «у позивача обґрунтовано не виникало сумнівів щодо правильності внесення реєстратором відомостей до реєстру речових прав відносно земельної ділянки (кадастровий номер :04:009:0012)» не може вважатись поважною причиною пропуску для звернення до суду. Крім того, карантин на території України введено лише в березні 2020 року, тому посилання позивача на розділ ХІ Прикінцевих положень КАС України не може братись судом до уваги, оскільки про порушення своїх прав позивач був обізнаний задовго до введення карантину.

В даному випадку такі обставини позивачем не наведено.

Згідно ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 122,123,161, п. 9 ч.4 ст.169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Управління Державної казначейської служби України у Долинському районі Кіровоградської області - повернути позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє їх права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до т Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку, визначеному ст. 295-297 КАС України, з урахуванням п. 15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко