Справа № 640/8349/20
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2020-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

05 червня 2020 року м. Київ № 640/8349/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Пащенко К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1

до: Офісу Генерального прокурора,

Прокуратури Одеської області

про визнання протиправними та скасування рішення і наказу, поновлення на посаді прокуратора, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) (далі - позивач або ОСОБА_1 ) подано на розгляд Окружному адміністративному суду м. Києва позов до Офісу Генерального прокурора (адреса місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Різницька, буд. 13/15, ідентифікаційний код - 00034051) (надалі - відповідач-1 або Офіс ГП) та прокуратури Одеської області (альтернативно - відповідач-2 або Прокуратура) (адреса: 65026, Одеська обл., м. Одеса, вул. Пушкінська, буд. 3, ідентифікаційний код - 03528552), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора від 11 березня 2020 року № 70дп-20 "Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_1 ", яким притягнуто прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури;

- визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Одеської області від 27 березня 2020 року № 611-к, яким звільнено прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_1 з посади в органах прокуратури за вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики (пункти 5 та 6 частини першої статті 43 Закону України "Про прокуратуру" з 02 квітня 2020 року;

- поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , на посаді прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури Одеської області;

- стягнути з Прокуратури Одеської області, код ЄДРПОУ - 03528552, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , на посаді прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури Одеської області та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми платежу за один місяць.

Мотивуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 зазначає, що рішення відповідачів, які прийняті у сфері публічної служби, та якими відносно позивача накладено дисциплінарне стягнення та звільнено з публічної служби, є протиправним та таким, що підлягають скасуванню. Відповідно ОСОБА_1 має бути поновлено на публічній службі в органах прокуратури Одеської області, а саме на посаді прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури та стягнуто на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.04.2020 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у адміністративній справі № 640/8349/20, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

20.05.2020 на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява Офісу Генерального прокурора № 15/2/2-43983вих-20 від 15.05.2020 проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування заперечень зазначено, що предметом даного спору є оскарження наказу про звільнення позивача з посади прокурора, що належить до переліку службових осіб, що займають особливо відповідальне становище наведеному у ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції», а відтак у відповідності до п. 1 ч. 6 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

22.05.2020 до канцелярії суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи в порядку загального позовного провадження в обґрунтування якого зазначено, що дану справу через значну складність та велику кількість матеріалів недоцільно розглядати у спрощеному провадженні.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження суд відмічає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. Частиною 2 вказаної статті вказано, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При визначенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При прийнятті ухвали про відкритті провадження у справі від 16.04.2020, суд, враховуючи предмет спору, категорію, складність справи та відсутність клопотання позивача про розгляд справи у загальному чи спрощеному позовному провадженні, прийняв рішення про можливість її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

Водночас, частиною третьою статті 12 КАС України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У відповідності до п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Згідно з п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Щодо критерію "малозначності", суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в ухвалі щодо неприйнятності у справі "Азюковська проти України" (Azyukovska v. Ukraine) від 09 жовтня 2018 року (заява № 26293/18), в якій заявником оскаржувалась відмова суду касаційної інстанції у відкритті касаційного провадження у зв`язку з віднесенням справи до категорії справ незначної складності. Так, Суд вказав, що застосування критерію малозначності справи у цій справі було передбачуваним, справа розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявниця не продемонструвала наявності інших виключних обставин, які за положеннями кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у вказаному рішенні зазначив, що в контексті аналізу застосування критерію valoris щодо доступу до вищих судових інстанцій він також брав до уваги наявність або відсутність питання щодо справедливості провадження, яке здійснювалось судами нижчих інстанцій.

З наведеного вбачається, що для сторін застосування критерію малозначності справи у цій справі було передбачуваним.

За таких підстав та з урахуванням того, що характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад та кількість учасників у даній справі не вимагають розгляду справи за правилами загального позовного провадження, не зумовлюють необхідність зміни виду провадження, враховуючи, що будь-яких інших достатніх причин, з яких вбачається необхідність розгляду справи в підготовчому провадженні сторонами не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача та клопотання позивача.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Таким чином, суд прийшов до висновку про необхідність розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін у судовому засіданні на 06.08.2020.

Керуючись статтями 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Офісу Генерального прокурора № 15/2/2-43983вих-20 від 15.05.2020 проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та клопотання ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи в порядку загального позовного провадження залишити без задоволення.

2. Розглядати справу № 640/8349/20 у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

3. Призначити справу до розгляду у судове засідання на 06.08.2020 о 15:30 год.

4. Судове засідання відбудеться в приміщенні Окружного адміністративного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра 8, корпус 1, блок А, 1-ий поверх, зал судового засідання № 9.

Ухвала набирає законної сили відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Пащенко