Справа № 160/11269/19
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 червня 2020 року Справа 160/11269/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Неклеса О.М.

при секретарі судового засідання Колеснику І.О.

за участі:

представника позивача Коваленко Д.П.

представника відповідача Ховрич О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро клопотання представника управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про залишення позовної заяви у справі №160/11269/19 за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування припису без розгляду, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування припису, в якому позивач просить: визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 15.01.2019 року, який видано фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 щодо проведення позапланової перевірки об`єкта містобудування, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , літ АДРЕСА_2 -2 (нежитлове приміщення у підвалі V, на першому поверсі прим. І поз. 1-9, 11-20, на другому поверсі прим. І поз. 21-37).

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.12.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.02.2020 року здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

До суду від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради надійшло клопотання про залишення позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 без розгляду.

В обґрунтування поданого клопотання відповідач зазначив, що позивачем пропущено строк звернення до суду, оскільки спірний припис було направлено на юридичну адресу позивача 17.01.2019 року засобами поштового зв`язку. Таким чином, з урахуванням приписів частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, шестимісячний строк на оскарження припису сплинув 17.07.2019 року.

Від позивача на адресу суду надійшли заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в яких позивач не погоджується з доводами, викладеними відповідачем у клопотанні з огляду на наступне. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Відтак, саме з дня отримання та ознайомлення позивачем із змістом поштового відправлення починається перебіг строку, встановленого для звернення до суду. Між тим, у клопотанні відповідач посилається лише на факт направлення на юридичну адресу позивача оскаржуваного припису. Відповідач надав до суду лише чек ПАТ Укрпошти, а доказів отримання ОСОБА_1 припису, направленого поштовим відправленням, зокрема рекомендованого повідомлення про вручення до матеріалів справи долучено не було. Позивач отримала оскаржуваний припис 07.06.2019 року, який був наданий на вимогу адвокатського запиту від 29.05.2019 року, то позовну заяву про скасування припису від 15.01.2019 року було подано в межах шестимісячного строку з дня, коли позивач дізналася про порушення своїх прав, після отримання оскаржуваного припису. Відповідачем у клопотанні не зазначено оператора поштового зв`язку та номер поштового відправлення, яким припис направлявся позивачу.

Для повного та об`єктивного вирішення справи, судом неодноразово витребовувалися від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в т. ч. докази отримання позивачем оскаржуваного припису (ухвали суду від 09.12.2019 року, від 27.01.2020 року, від 05.02.2020 року, від 10.02.2020 року, від 02.04.2020 року, від 27.04.2020 року, від 15.05.2020 року).

28.05.2020 року від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради надійшли додаткові пояснення, в яких представник зазначає, що доказами отримання позивачем оскаржуваного припису є направлення управлінням документів рекомендованим листом з повідомленням та розрахунковий документ відділення поштового зв`язку.

Разом з поясненнями відповідачем надані копії конвертів, які повернулися на адресу управління.

03 червня 2020 року позивачем надані додаткові пояснення стосовно клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в яких остання вказує на те, що у зв`язку з виявленням порушення в ході проведення заходу державного нагляду (контролю), на підставі статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року, відповідачем винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.01.2019 року, яким вимагається у термін до 29.01.2019 допустити до перевірки. Також, 15 січня 2019 року відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за виявленим правопорушенням, розгляд якого призначено на 11:30 год. 05 лютого 2019 року. 05 лютого 2019 року відповідачем винесена постанова № 25/0502 від 05.02.2019 року про визнання Позивача винною у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 57 630 грн. Позивач посилається на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 серпня 2019 року по справі №200/3558/19 (2а/200/433/19) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови. Предметом розгляду вказаної справи була постанова по справі про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 28/0502 від 05.02.2019 винесена начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М. про притягнення до адміністративної відповідальності ФОП ОСОБА_1 за п.2 ч.б ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Підставою для прийняття постанови був акт перевірки, протокол та припис, які розглядаються у даній справі.

У своєму рішенні від 21.08.2019 по справі №200/3558/19 (2а/200/433/19) Бабушкінський районного суд м. Дніпропетровська зазначив, що «Оскільки: 1) акт про недопущення не містить підписів жодної особи окрім особи яка його склала; 2) протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не містить зазначення місця розгляду справи за виявленим порушенням; 3) матеріали справи не містять належних доказів відправлення позивачу або ФОП ОСОБА_1 протоколу та припису, як-то: опису вкладення з відміткою пошти (додана до відзиву роздруківка, на підтвердження направлення, навіть не містить посилання на дату протоколу та припису, що унеможливлює її ідентифікацію з даною справою); 4) матеріали справи не містять будь-якого повідомлення про виклик для розгляду протоколу; оскаржувана постанова є такою, що винесена в порушення приписів законодавства, які регулюють правовідносини у сфері виниклих правовідносин, що вказує на її не правомірність». Позивач наголошує, що від отримання поштового відправлення відповідача не ухилялася. Оскаржуваний припис позивач отримала лише 07.06.2019 р., який був наданий Відповідачем на виконання вимог адвокатського запиту від 29.05.2019 р., то адміністративний позов від 11.11.2019 р. про визнання протиправним та скасування припису Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради від 15.01.2019 р. було подано в межах шестимісячного строку з дня, коли вона дізналася про порушення своїх прав після отримання 07.06.2019 р. оскаржуваного припису. Таким чином, оскільки відповідачем порушено процедуру проведення позапланової перевірки та ознайомлення позивача з її результатами, що і зумовило позивача звернутися самостійно із адвокатським запитом, а в подальшому на підставі отримання запитуваних документів із адміністративним позовом до суду в межах шестимісячного строку встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

В підготовчому засіданні 04.06.2020 року представник позивача проти задоволення клопотання відповідача про залишення позовної заяви заперечувала.

Представник відповідача подане клопотання підтримала.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи та долучені докази, за результатом підготовчого засідання суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Частина 1 ст. 41 цього Закону передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 9, 13 Постанови № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно- будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

У п.п. 16-19 Постанови № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно п. 21 Постанови № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно вимог до форми акту, встановлених Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012р. № 240, акт складається у присутності керівника (уповноваженої ним особи) юридичної особи, фізичної особи/фізичної особи - підприємця, що перевіряється, а також вказується повне найменування юридичної особи та місцезнаходження, прізвище та ініціали фізичної особи/фізичної особи підприємця та місце проживання.

Наведені правові норми свідчать, що перевірка, як вид державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюється у присутності суб`єкта містобудування або його представника, що будують об`єкт будівництва, які мають право допустити чи не допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки і така посадова особа зобов`язана пред`явити суб`єкту містобудування службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому за результатами перевірки складається акт та, у разі необхідності, припис, які суб`єкт містобудування має право відмовитись підписувати, про що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить в акті відповідний запис. І лише у випадку наявності такої відмови суб`єкта містобудування від їх отримання, надсилаються останньому рекомендованим листом з повідомленням.

Матеріалами справи встановлено, що 15 січня 2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 (нежитлове приміщення у підвалі V, на першому поверсі прим. поз. 1-9, 11-20, на другому поверсі прим. І поз. 21-37), за результатом якої складено акт, у висновках якого зафіксовано порушення позивачем п. 1, ч. 4, ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та пп.1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме ФОП ОСОБА_1 не допустила посадову особу органу державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкт містобудування за адресою: АДРЕСА_4 , літ. Б-2 (нежитлове приміщення у підвалі V, на першому поверсі прим. І поз. 1-9, 11-20, на другому поверсі прим. І поз. 21-37).

У зв`язку з виявленням вказаного порушення в ході проведення заходу державного нагляду (контролю), на підставі статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року, відповідачем винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.01.2019 року, яким вимагається в термін до 29 січня 2018 року усунути порушення, а саме допустити посадову особу органу державного архітектурного-будівельного контролю для проведення перевірки дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на об`єкт містобудування за адресою: АДРЕСА_4 літ АДРЕСА_2 (нежитлове приміщення у підвалі V, на першому поверсі прим. І поз. 1-9, 11-20, на другому поверсі прим. І поз. 21-37).

Також, 15 січня 2019 року відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за виявленим правопорушенням, розгляд якого призначено на 11:30 год. 05 лютого 2019 року.

05 лютого 2019 року відповідачем винесена постанова №25/0502 про визнання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 57630,00 грн.

Позивач зазначила, що 29 травня 2019 року до відповідача було подано адвокатський запит про надання належним чином завіреної копії припису від 15.01.2019 року.

Запитувані документи на вказаний запит отримано 07.06.2019 року, а тому, на думку позивача, позов подано у межах строку звернення до суду.

Відповідачем в якості доказів направлення позивачу в т.ч. оскаржуваного припису надана копія чеку від 17.01.2020 року та копія списку згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів, з якої вбачається, що 17.01.2019 року ОСОБА_1 було направлено акт, протокол та припис.

В якості доказів отримання позивачем оскаржуваного припису відповідачем надано до суду копії конвертів.

При цьому вищевказані докази отримання позивачем оскаржуваного припису судом відхиляються, оскільки при їх дослідженні встановлено, що на конвертах в якості адресата кому вони направляються вказана ОСОБА_2 , яка не є стороною у справі та відношення до позивача не має.

Адреса відправлення вул. Станічна, буд. 80, м. Дніпро АДРЕСА_5 .

При цьому юридична адреса позивача, згідно витягу з офіційного сайту Міністерства юстиції України, наданого відповідачем разом із відзивом, юридична адреса позивача АДРЕСА_6 . АДРЕСА_7 (після перейменування АДРЕСА_8 .

Крім того, на сайті Укрпошта в мережі Інтернет в розділі відстеження відправлень за № 038 відомості про відправлення відсутні, оскільки не зареєстровані в системі.

При цьому як було встановлено 29 травня 2019 року до відповідача було подано адвокатський запит про надання належним чином завіреної копії припису від 15.01.2019 року. Запитувані документи на вказаний запит отримано 07.06.2019 року, позовна заява подана до суду 11.11.2019 року, тобто у межах шестимісячного строку звернення до суду.

Доказів протилежного відповідачем до суду не надано.

Оскільки твердження відповідача стосовно пропуску позивачем строку звернення до суду не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про залишення позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 без розгляду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 240, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про залишення позовної заяви у справі №160/11269/19 за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування припису без розгляду, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки встановлені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено та підписано 09.06.2020 року.

Суддя О.М. Неклеса