Справа № 295/6804/20
Суддя: Стрілецька О. В.
Дата ухвалення: 2020-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №295/6804/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11.06.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Омельчук Ігор Миколайович, до Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДП18 №012754 від 28.03.2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 122, ч.1 ст. 126 КУпАП та накладення стягнення у вигляді штрафу у розмірі 425 гривень. Крім цього просить суд поновити строк на оскарження даної постанови, оскільки постанова позивачу вручена не була, а про її існування він дізнався лише 27.05.2020 року під час ознайомлення з матеріалами справи №295/3904/20.

Дослідивши позову заяву та матеріали, додані до неї, суддя дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з п. 7 ч.1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг;

Статтею 222 КУпАП визначено повноваження Органів Національної поліції щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення, в тому числі, передбачені ч.2 ст. 122 та ч. 1 статті 126 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

В даному випадку, оскаржуючи постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, представник позивача вказав відповідачем Управління патрульної поліції в Житомирській області, разом з тим Управління патрульної поліції не є органом який уповноважений діяти від імені органів Національної поліції, а відтак не може бути визнаний належним відповідачем у справі, а тому позивачу (представнику позивача) необхідно уточнити склад учасників по справі.

Відповідно до п.5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення вказаної норми в позовній заяві відсутній виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, з посиланням на відповідні докази.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви, поданої представником позивача, не долучено документ, який підтверджує сплату судового збору. В позовній заяві представник позивача посилається на те, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі ч. 4. ст. 288 КУпАП. Проте вказані доводи представника позивача щодо звільнення від сплати судового збору не ґрунтуються на вимогах закону з огляду на наступне.

Згідно з ч. 4 ст. 288 КУаАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Відповідно до ст. 1 Декрету Кабінету Міністрів України «Про Державне мито» платниками державного мита на території України є фізичні та юридичні особи за вчинення в їхніх інтересах дій та видачу документів, що мають юридичне значення, уповноваженими на те органами.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону України "Про судовий збір" № 3674-VІ (далі за текстом - Закон № 3674-VІ), який набув чинності 01.11.2011 року.

За статтями 1, 2 Закону № 3674-VІ судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом даного розгляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI .

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Аналогічна правова позиція висловлена в Постанові Великої Палати Верховного Суду №543/775/17 від 18.03.2020 року, відповідно до якої у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні ст. 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом в порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, де також зазначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В частині 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як визначено в ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць складає 2102 гривні.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн. (2102х0,2) та надати суду відповідну квитанцію, а в разі, якщо позивача звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, необхідно зазначити підстави такого звільнення в позовній заяві (ч.3 ст. 161 КАС України).

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів УК у м.Житомирі/Богун. р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035726; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0006003; Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Богунський районний суд м. Житомира (назва суду, де розглядається справа)

Статтею 161 КАС України визначено перелік документів, що додаються до позовної заяви. Частина 6 цієї статті вказує, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В порушення вказаної норми представник позивача не подав заяву, оформлену у вигляді окремого процесуального документа, як це визначено Законом, а лише в позовній заяві вказав, що оскаржувана постанова позивачу не вручалась, про її наявність він дізнався лише 27.05.2020 року під час ознайомлення з матеріалами справи №295/3904/20.

У зв`язку з викладеним позивачу потрібно подати окрему заяву про поновлення строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення та надати докази поважності причин його пропуску.

Крім цього, в заяві про поновлення строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення позивач вказує, що з матеріалами справи №295/3904/20, яка в провадженні суду перебуває з 01.04.2020 року, представник ознайомився 27.05.2020 року, проте до позову не долучено докази, які підтверджують дану обставину, оскільки заява про ознайомлення з матеріалами справи датована 25.05.2020 року.

Відповіднодо ст. 289 КУпАП скарга на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана протягом десяти днів з дня винесення постанови, а не з дня отримання її копії, на що посилається представник позивача в позові. Як вбачається зі змісту постанови про накладення адміністративного стягнення серії ДП18 №012754 від 28.03.2020 року ОСОБА_1 був присутній під час її винесення, відмовився від підпису в ній, а відтак йому було відомо про її складення. Разом з тим, відсутнє будь-яке обгрунтування наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з моменту винесення постанови про застосування адміністративного стягнення, а саме з - 28.03.2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що позивачем при зверненні до суду з позовом не сплачено судовий збір, позовна заява не відповідає ст. 160 КАС України, клопотання про поновлення строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення не оформлене належним чином, суддя приходить до висновку про необхідність залишення адміністративного позову без руху та надання позивачу строку для можливості усунути виявлені недоліки.

Керуючись ст. ст. 123, 160, 169 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Омельчук Ігор Миколайович, до Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує 7 (семи) днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву буде повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька