Справа № 440/854/20
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/854/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Костенко Г.В., розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

17.02.2020 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі - ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Полтавській області (надалі також - відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС від 25.11.2019.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що ФОП ОСОБА_1 безпідставно притягнуто до відповідальності за порушення вимог частини третьої статті 24 КЗпП України. Наголошує, що гр. ОСОБА_2 22.10.2019 перебувала в магазині, в якому здійснює свою підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_1 , та допомагала їй по роботі, оскільки вона себе погано почувала. Крім того вважає, що відповідачем порушено процедуру розгляду справи про накладення штрафу.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 21.02.2020 позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.03.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розгляд адміністративної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

17.03.2020 до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов відзив управління Держпраці у Полтавській області на позовну заяву (а.с.48-50). У відзиві відповідач проти позовних вимог заперечував, зазначаючи, що під час перевірки встановлено порушення вимог частини третьої статті 24 КЗпП України. Підставою для проведення перевірки слугувало колективне звернення громадян, в якому вказано на те, що "деяка особа працювала у ФОП ОСОБА_1 не офіційно все літо". Згідно письмових пояснень гр. ОСОБА_2 вона допомагала здійснювати торгівлю трикотажними виробами ФОП ОСОБА_1 . Ніяких договорів з підприємцем не укладала, заробітну плату не отримувла. Посилання на порушення процедуру розгляду справи про накладення штрафу вважає безпідставним.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 19.03.2020 зупинено дію постанови управління Держпраці у Полтавській області №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС від 25.11.2019 до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №440/854/20.

30.03.2020 представник позивач надав до суду відповідь на відзив (а.с.73-75), у якій позивач відхиляє доводи відповідача.

16.04.2020 відповідач надав заперечення (а.с.82-83), в яких просить суд відмовити у задоволені позовних вимог.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 28.04.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Представник позивач надав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження (а.с.94). Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, про причини не явки не повідомив (а.с.89).

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на зазначене, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстав для відкладення розгляду справи, встановлених частиною другою статті 205 КАС України, судом не встановлено.

Згідно частини дев`ятої статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, а також зважаючи на неприбуття осіб, які беруть участь у справі, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, та відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд вирішив розглядати справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрована як фізична особа-підприємець ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 (а.с.14).

Зареєстрованим видом діяльності позивача є: Код КВЕД 47.82 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках текстильними виробами, одягом і взуттям (а.с.15).

15.10.2019 до Управління Держпраці у Полтавській області надійшло колективне звернення гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 (а.с.54) стосовно порушення їх трудових прав. Зокрема зазначено, що гр. ОСОБА_4 працювала у ФОП ОСОБА_1 не офіційно все літо.

Наказом начальника управління Держпраці у Полтавській області С.Щербака "Про проведення заходів державного контролю" №227П (а.с.51-52) наказано головним державним інспекторам відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Л.Братусь , Т.Жолоб провести заходи державного контролю щодо відповідності вимогам законодавства про працю у діяльності ФОП ОСОБА_1 /пункт 1.13 Наказу/.

На підставі вказаного наказу 22.10.2019 першим заступником начальника управління Держпраці у Полтавській області О.Масленко видано головним державним інспекторам Жолоб Т.І., Братусь Л.О. направлення №1908 на проведення заходу державного контролю у ФОП ОСОБА_1 (а.с.53).

У період з 22.10.2019 по 23.10.2019 інспекторами праці Жолоб Т.І. та Братусь Л.О.проведено інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 , за результатами якого складено акт інспекційного відвідування №5287/156/АВ (надалі - акт перевірки), у якому зазначено про порушення позивачем частини третьої статті 24 КЗпП України (а.с.55-59).

В акті перевірки зазначено, що "з метою проведення інспекційного відвідування 22.10.2019 об 11 годині було здійснено вихід за фактичним місцем здійснення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 - магазин трикотажних товарів ( АДРЕСА_1 ). ФОП ОСОБА_1 перебувала у магазині. За іншим прилавком в цьому ж магазині здійснювала продаж трикотажних виробів покупцям громадянка ОСОБА_2 .

За письмовим пояснення даної особи, вона "допомагала здійснювати торгівлю трикотажними виробами ФОП ОСОБА_1 Ніяких доходів с підприємцем не укладала. Працювала з 8-00 до 12-00. З/п не отрим.".

За письмовим поясненням ФОП ОСОБА_1 22 жовтня 2019 року за місцем здійснення підприємницької діяльності ( АДРЕСА_1 ) ОСОБА_2 допомагала їй на роботі. Трудовий договір з даною особою не укладала.

В ході проведення інспекційного відвідування документи, що засвідчують факт укладання трудових відносин між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надані не були".

В подальшому начальником Управління Держпраці у Полтавській області Щербаком С .Л . 25.11.2019 винесено постанову №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС, якою на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 125190,00 грн., за порушення вимог частини третьої статті 24 КЗпП України (а.с.63).

Позивач не погоджуючись з постановою Управління Держпраці у Полтавській області №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС від 25.11.2019 звернулася до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступних висновків.

Правові засади і гарантії здійснення громадянами України права розпоряджатися своїми здібностями до продуктивної і творчої праці визначає Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України).

Відповідно до статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування. Громадський контроль за додержанням законодавства про працю здійснюють професійні спілки та їх об`єднання.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пункту 7 цього Положення, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877-V).

Статтею 1 Закону № 877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону № 877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні враховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону № 877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону № 877-V.

Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон № 877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.

Статтею 6 Закону № 877-V визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Крім того, в абз. 5 частини першої статті 6 Закону № 877-V зазначено, що у такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Як вбачається з вказаних вище норм, вони містять вказівку на те, що у випадку коли перевірка проводиться за зверненням особи, проведення такої перевірки повинно бути погоджене центральним органом виконавчої влади.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 31.01.2019 у справі №809/799/17.

З наказу начальника управління Держпраці у Полтавській області С.Щербака "Про проведення заходів державного контролю" №227П від 22.10.2019 слідує, що підставою для проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 стало "звернення гр. ОСОБА_11 та ін. від 15.10.2019 р. №16-КО1466/01" (а.с.51 зворотній бік).

В ході судового розгляду справи було встановлено, що при винесені наказу на проведення заходів державного контролю ФОП ОСОБА_1 погодження з центральним органом виконавчої влади не було.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Згідно із частиною першою статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до частини другої вказаної статті Закону № 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною третьою статті 7 Закону № 877-V визначено, що у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються, зокрема, предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Згідно наявного в матеріалах справи направлення на проведення інспекційного відвідування №1908 від 22.10.2019 слідує, що Управлінням Держпраці у Полтавській області на підставі Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 "Деякі питання здійснення державного нагляду контролю за додержанням законодавства про працю", Конвенції Міжнародної організації праці про інспекцію праці у промисловості й торгівлі №81 від 1947 року та на виконання наказу Управління Держпраці у Полтавській області від 22.10.2019 №227П, головним державним інспекторам Жолоб Т.І. та Братусь Л.О. доручено проведення інспекційного відвідування на предмет додержання законодавства про працю у діяльності ФОП ОСОБА_1 . Питання, що підлягають контролю: додержання законодавства про працю в частині належного оформлення трудових відносин (а.с.53).

Суд зазначає, що основні принципи проведення державного нагляду (контролю) наведені в статті 3 Закону № 877-V.

Так, державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв (абзац шостий статті 3 Закону).

Тобто, з огляду на наведене вище, відповідач після отримання колективного звернення гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 від 15.10.2019 №16-КО1466/01 (а.с.54) про можливі порушення суб`єктами підприємницької діяльності, в тому числі ФОП ОСОБА_1 , законодавства про працю був зобов`язаний перевірити вказане звернення на предмет належності її гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 як заявникам.

Доказів які б свідчили про подання колективного звернення безпосередньо вказаними громадянами відповідачем не надано до суду.

Також суд звертає увагу, що в постанові від 31.01.2019 у справі №809/799/17 Верховний Суд дійшов висновку, що відповідно до абзацу 9 частини першої статті 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Тобто, це законодавчий припис покликаний на запобігання зловживання державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань, та під час розгляду даної категорії справ дослідженню також підлягають скарги фізичних осіб з ініціюванням питання про проведення інспекційного відвідування на відповідність визначених у них питань та тільки їх відображення у наказі та направленні на проведення інспекційного відвідування.

Колективне звернення гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 від 15.10.2019 №16-КО1466/01 (а.с.54) містить конкретне посилання, зокрема, на те, що ОСОБА_4 працювала у ФОП ОСОБА_1 не офіційно все літо.

Разом з тим, під час проведення інспекційного відвідування відповідачем не досліджувалося питання належного оформлення трудових відносин між гр. ОСОБА_4 та позивачем.

З огляду на викладені висновки Верховного Суду та норми матеріального права Закону №877-V, суд приходить до висновку, що Управління Держпраці у Полтавській області, не було дотримано вищевказаних положень Закону №877-V, що прямо вказує на порушення порядку проведення інспекційного відвідування.

Отже, суд вважає, що зазначені вище порушення порядку проведення інспекційного відвідування є самостійними підставами для визнання перевірки незаконною, а відтак складений за її результатами акт є недопустимим доказом у справі.

Верховний Суд в постановах від 12 червня 2018 року, 20 березня 2018 року у справах №№821/597/17, 810/1438/17 відповідно висловив правову позицію, що акт отриманий в результаті перевірки, виходячи із положень допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС, не може визнаватися допустимим доказом у справі, якщо він одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Рішення прийняте за наслідками незаконної перевірки на підставі акта перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню.

Суд одночасно зазначає, що порушення визначеного законом порядку здійснення певних процедур підриває основи правової держави та не може бути допустимим для існування в рамках правового суспільства, оскільки руйнує правовий порядок в державі і створює умови для різного роду зловживань з боку суб`єктів владних повноважень і ставить їх у більш вигідне становище порівняно з фізичними чи юридичними особами.

Беручи до уваги вищенаведене, суд вважає, що відповідач призначив та здійснив перевірку із суттєвим порушенням встановленої Законом №877 процедури, наслідком чого, з врахуванням приписів частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, яка закріплює матеріально-правові основи діяльності суб`єкта владних повноважень, є те, що така незаконна спроба не може породжувати виникнення законних підстав для застосування до суб`єкта господарювання штрафу.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно ч. 1 - 3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що відповідачем в ході судового розгляду справи не доведено правомірність проведення інспекційного відвідування та прийняття оскаржуваної постанови, а отже адміністративний позов є таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що при звернені до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1252,00 грн (а.с.12).

Відтак, зважаючи на задоволення позовних вимог слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Полтавській області на користь ФОП ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 1251,90 грн.

Відповідно до частини першої статті 157 КАС України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 19.03.2020.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) до Управління Держпраці у Полтавській області (вул.Пушкіна, 119, м.Полтава, Полтавська область, ідентифікаційний код 39777136) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Полтавській області №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС від 25 листопада 2019 року про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами в розмірі 125190,00 грн.

Скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 19 березня 2020 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Полтавській області (вул.Пушкіна, 119, м.Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код 39777136) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) витрати зі сплати судового збору в сумі 1251,90 (одна тисяча двісті п`ятдесят одна гривня дев`яносто копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення, з урахуванням положень пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Г.В. Костенко