Справа № 320/380/19
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

09 червня 2020 року м. Київ №320/380/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Басая О.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

На розгляді в Київському окружному адміністративному суді перебував адміністративний позов ОСОБА_1 до Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області про:

- визнання дій Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області при вирішенні звернення ОСОБА_1 як дискримінаційними щодо перерахунку пенсії, яке було подано до Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області;

- визнання протиправними дій Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області щодо відмови у перерахунку пенсії ОСОБА_1 , як учаснику ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС відповідно до частини третьої статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи";

- зобов`язання Білоцерківське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області, відповідно до частини третьої статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", здійснити з 01.10.2017 перерахунок ОСОБА_1 пенсії з інвалідності, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, та виплатити різницю між належною до сплати та фактично виплаченою пенсією за період з 01.10.2017 до моменту здійснення перерахунку.

Відповідно до рішення суду від 11.06.2019, вказаний адміністративний позов ОСОБА_1 задоволений частково. Зокрема, суд:

зобов`язав Білоцерківське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області (09117, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 2, код 41249051) здійснити з 25 квітня 2019 року перерахунок та виплату ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої частиною третьою статті 59 Зaкoну Укрaїни "Прo стaтус і сoціaльний зaxист грoмaдян, які пoстрaждaли внaслідoк Чoрнoбильськoї кaтaстрoфи" на 1 січня 2019 року;

у задоволенні решти позовних вимог - відмовив.

Згідно з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.10.2019, апеляційна скарга Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - повернута апелянту.

Відповідно до постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2019, апеляційна скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 - без змін.

26 грудня 2019 року суд видав виконавчий лист №320/380/19 щодо зобов`язання Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області (09117, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 2, код 41249051) здійснити з 25 квітня 2019 року перерахунок та виплату ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої частиною третьою статті 59 Зaкoну Укрaїни "Прo стaтус і сoціaльний зaxист грoмaдян, які пoстрaждaли внaслідoк Чoрнoбильськoї кaтaстрoфи" на 1 січня 2019 року.

Згідно з ухвалою від 18.03.2020, суд замінив сторону виконавчого провадження - боржника у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження - Білоцерківське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області (місцезнаходження Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, буд. 2, ) на його правонаступника - Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (місцезнаходження м. Київ, Подільський район, вул. Ярославська, буд. 40, ).

28 травня 2020 року до суду звернувся ОСОБА_1 з заявою про роз`яснення судового рішення, у якій зазначив, що така необхідність у реалізації права на подання заяви виникла після того, як ОСОБА_1 поспілкувався із представниками відповідача у м. Біла Церква, які пояснили, що його пенсія за рішенням суду не буде враховувати розмір заробітної плати визначений рішенням суду з посиланням на норму частини третьої статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

Також, ОСОБА_1 зазначив, що відповідач (боржник) всупереч і рішенню суду, і нормам чинного законодавства України розуміє рішення суду по своєму і у формулі перерахунку не застосовує (не обчислює визначену і Законом, і судом розмір мінімальної заробітної плати. А саме, розмір заробітної плати для обчислення його пенсії встановлений нормою частини третьої статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та Законом України (законами) "Про державний бюджет України" на 2019 рік. Відтак, нормою частини третьої статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та Законом України (законами) "Про державний бюджет України" на 2019 рік встановлено розмір заробітної плати для обчислення пенсії і на 2019 рік ця базова заробітна плата для встановлення пенсії інваліду Чорнобиля становить 5 X 4173 грн.

Проте, на думку позивача, відповідач (боржник) не має наміру враховувати цей базовий розмір заробітної плати для розрахунку пенсії і даний факт підтверджується листом від відповідача, довідкою про нарахування пенсії та роздруківкою із банку про отримані кошти пенсії. Позивач вважає, що за логікою боржника можна не включати розмір заробітної плати встановленим і судом, і законом для обчислення пенсії інваліда Чорнобиля, але така дія боржника потребує роз`яснення і відтак виникає потреба у стягувача звернутися до суду із заявою про роз`яснення судового рішення - рішення Київського окружного адміністративного суду по справі №320/380/19 від 11 червня 2019 року.

З огляду на зазначене, ОСОБА_1 просить суд роз`яснити, який розмір заробітної плати включається до формули розрахунку (перерахунку) пенсії позивачу стягувану, згідно з рішенням Київського окружного адміністративного суду по справі №320/380/19 від 11 червня 2019 року, при проведенні перерахунку пенсії з 25 квітня 2019 року.

Відповідно до частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Ураховуючи приписи статті 254 КАС та те, що рішення суду від 11.06.2019 ухвалене в порядку письмового провадження, суд вважає за можливе розглянути заяву без повідомлення сторін в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 254 КАС, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно з частиною другою статті 254 КАС, подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Крім того, як роз`яснив Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові №7 від 20.05.2013 року "Про судове рішення в адміністративній справі", в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

Отже, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності та визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

При цьому, роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню. Суд роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення, а тому процесуальна процедура роз`яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Також, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Дослідивши зміст мотивувальної та резолютивної частин рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 у справі №320/380/19, суд дійшов висновку, що текст вказаного судового рішення труднощів для розуміння не викликає, суть рішення зрозуміла та не двозначна, спосіб, у який викладено мотивувальну та резолютивну частину вказаного рішення, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння та виконання.

Із змісту заяви про роз`яснення рішення випливає, що ОСОБА_1 по суті просить не роз`яснити судове рішення, а фактично просить роз`яснити спосіб та порядок виконання судового рішення, тобто вирішити питання, які не стосуються роз`яснення судового рішення в розумінні статті 254 КАС.

При цьому, поняття "спосіб" і "порядок" виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем та іншими суб`єктами владних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 року в справі №806/3265/17.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 у справі №320/380/19, оскільки судове рішення є чітким, зрозумілим та належним чином вмотивованим з посиланням на відповідні норми чинного законодавства України.

Відповідно до вимог статті 370 КАС, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Європейським судом з прав людини неодноразово розкривалось поняття принципу res judicata - поваги до чинного рішення суду. Зокрема у справах "Христов проти України" (Khristov v. Ukraine), заява №24465/04, рішення від 19 лютого 2009 року, "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [GC], заява №28342/95, пункт 61, ECHR 1999-VII.

Такі роз`яснення систематизовані у звіті Венеціанської комісії 2011 року (CDL-AD(2011)003rev. Report on the Rule of Law. Ad opted by the Venice Commission at its 86th plenary session (Venice, 25-26 March 2011) on the basis of comments by Mr Pieter van Dijk, Ms Gret Haller, Mr Jeffrey Jowell, Mr Kaarlo Tuori), де, окрім іншого наголошується, що правова визначеність вимагає, щоб правові норми були зрозумілими й точними і мали на меті гарантування, що ситуації і правовідносини будуть передбачуваними. Зворотна дія не відповідає принципу правової визначеності, щонайменше у кримінальному праві (відповідно до статті 7 ЄКПЛ), оскільки особи повинні знати наслідки своєї поведінки; але також і в цивільному та адміністративному праві, оскільки це може впливати на права і законні інтереси. Також правова визначеність вимагає поваги до принципу res judicata - остаточні рішення національних судів не мають ставитися під сумнів. Це також вимагає виконання остаточних судових рішень. Система, що дозволяє ставити під сумнів остаточні судові рішення без переконливих підстав у суспільних інтересах і без зазначення строку, не відповідає принципу правової визначеності.

Ситуація, за якої неможливо виконати остаточне рішення суду з процесуальних міркувань, котрі не впливають на його суть, містить ознаки зневаги до такого акту правосуддя. Нівелює його та підриває довіру суспільства до судової гілки влади як до інституту держави. Така обставина є неприпустимою, а ці факти не можуть толеруватися судом.

Суд звертає увагу ОСОБА_1 на те, що у разі відмови Головного управління Пенсійного фонду України добровільно виконати рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 у справі №320/380/19, то позивач має право звернутись до органу державної виконавчої служби для примусового виконання зазначеного судового рішення.

Керуючись статтями 241, 248, 254, 256, 294, 295 КАС, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 у справі №320/380/19.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно з пунктом 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України, процесуальні строки, визначені цією ухвалою, продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя Басай О.В.