Справа № 340/2455/19
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 червня 2020 року справа № 340/2455/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Петренко О.С., розглянувши у порядку спрощеного (письмового) провадження заяву про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, вул.Соборна,7а, м. Кропивницький, 25000

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

1)визнати протиправними дії Головного управління ПФУ в Кіровоградській області щодо відмови йому в перерахунку пенсії, відповідно до норм ч.3 ст.59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з врахуванням рішення Конституційного суду України №1-р (ІІ) 2019, з врахуванням рішення Конституційного суду України №6-р/2018;

2) зобов`язати Головне управління ПФУ в Кіровоградській області з 01 жовтня 2017 року призначити, нарахувати та виплачувати йому, інваліду ліквідатору ЧАЕС, пенсію як для інваліда, з врахуванням розміру пенсії, зазначеного, відповідно до ч.3 ст.59 акону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з інвалідності, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року та виплатити різницю між належною до сплати та фактично виплаченою пенсією за період з 01.10.2017 року до моменту здійснення перерахунку.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.10.2019 року, прийнятим в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), позов задоволено частково. Вказаним рішенням, зокрема:

- визнано протиправними дії Головного управління ПФУ в Кіровоградській області щодо відмови в перерахунку пенсії ОСОБА_1 , відповідно до норм ч.3 ст.59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з врахуванням рішення Конституційного суду України №1-р (ІІ) 2019, з врахуванням рішення Конституційного суду України №6-р/2018;

- зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (код ЄДРПОУ - 20632802) здійснити ОСОБА_1 (ін.код НОМЕР_1 ) перерахунок та виплату пенсії з 25 квітня 2019 року, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до частини 3 статті 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" (а.с.171-177).

03.06.2020 року позивач звернувся до суду із заявою про роз`яснення судового рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду (вх.№10555 від 03.06.2020 р.). Зокрема, у поданій заяві позивач просить роз`яснити який розмір заробітної плати включається до формули розрахунку (перерахунку) пенсії позивачу, стягувану відповідно до рішення Кіровоградського ОАС по справі №340/2455/19 від 30.10.2019 року, при проведені перерахунку пенсії з 25.04.2019 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 254 КАС України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця.

В даному ж випадку, суд не вбачає необхідності для проведення судового засідання та вважає за можливе розглянути подану заяву про роз`яснення судового рішення від 30.10.2019 року у письмовому проваджені.

Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Тобто, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Отже, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення суду має відповідати його резолютивній частині.

Також роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання, тобто таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його нерозуміння під час виконання або незрозумілою є саме резолютивна частина рішення суду.

Зі змісту мотивувальної та резолютивної частини рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду встановлено, що суть тексту судового рішення ясна та не двозначна, труднощів в розумінні не викликає, тому розширеного тлумачення шляхом його роз`яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

Положеннями ст. 370 КАС України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

У пункті 19 постанови "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 року № 7 Пленум Верховного Суду України зазначає, що роз`яснення судового рішення можливо тоді, коли воно є незрозумілим. Поставлені у заяві питання розглядаються тільки судом, який ухвалив судове рішення. За правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і ухвалення додаткового рішення цим же судом.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Таким чином, процесуальна процедура роз`яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону виходить, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Виходячи з викладеного, роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Аналогічний висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 31.07.2018 року по справі 823/361/18.

Серед іншого, зі змісту поданої позивачем заяви вбачається, що він просить роз`яснити порядок проведення перерахунку його пенсії на підставі рішення суду, зокрема, щодо розміру заробітної плати, який включається до формули, яка має бути застосована відповідачем при виконанні рішення суду.

Однак, спірні правовідносини, які були вирішені у даній справі, стосувалися саме наявності у позивача права на перерахунок пенсії та дати, з якої таке право має позивач. Отже, порядок проведення перерахунку не входив до предмету доказування по справі та не досліджувався судом, а між сторонами на час розгляду справи не існувало спірних правовідносин щодо порядку проведення перерахунку пенсії.

За таких умов суд приходить до висновку, що підстави для роз`яснення рішення суду від30 жовтня 2019 року по справі №340/2455/19 в порядку, передбаченому ст. 254 КАС України, відсутні, оскільки зазначене рішення є цілком обґрунтованим та зрозумілим, а зміст резолютивної частини судового рішення повністю розкрито змістом його мотивувальної частини, у зв`язку з чим зазначене рішення суду роз`яснення не потребує.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 254, 248,256,293,295,297,374 КАС України, суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду по справі за його адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко