Справа № 300/323/20
Суддя: Боршовський Т.І.
Дата ухвалення: 2020-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" червня 2020 р. справа № 300/323/20
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Боршовського Т.І., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування абзаців 1-5, 8 припису від 16.01.2020 та постанови № 10/1009/m.5/2020 від 28.01.2020, -
ВСТАНОВИВ:
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі відповідач), в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати абзаци 1-5, 8 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області від 16.01.2020, повністю; визнати протиправною та скасувати постанову № 10/1009/m.5/7020 від 28.01.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, видану Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України.
Позовні вимоги мотивовані тим, що оскаржувані припис від 16.01.2020 та постанова № 10/1009/m.5/7020 від 28.01.2020 прийняті головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком І.І. безпідставно, оскільки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної дяльнсоті, які виявлені на об`єкті будівництва та експлуатації Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ в с. Рахиня та с. Новичка, Долинського району, Івано-Франківської області, не відповідають дійсності. Так, позивач зазначив, що проектом вказаного будівництва передбачено тільки спорудження самих вітрогенераторних установок, будівельних площадок під них і під`їзних доріг, та не передбачено жодного метра прокладання кабельних чи повітряних ліній. При цьому, відповідно до звіту оцінки впливу на довкілля отримано позитивний висновок, згідно якого за обсягом можливого найбільшого економічного збитку об`єкт «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ в с. Рахиня та с. Новичка, Долинського району, Івано-Франківської області» за критеріями таблиці 1 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС-1 незначні наслідки. Вказані обставини зазначені в проектній документації, на які головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандрик І.І. не звернув увагу. Також позивач вказав на те, що відповідач, не надавши можливості усунути недоліки проектної документації в зазначений законодавством місячний термін, прийняв оскаржувану постанову № 10/1009/m.5/7020 від 28.01.2020. Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 вважає, що зауваження щодо документального оформлення проектної документації не свідчать про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за які передбачена абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Позивач просить суд позов задовольнити повністю.
Ухвалою суду від 17.02.2020 позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України та надано строк для усунення недоліків. Позивач у вказаний в ухвалі строк усунув недоліки.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження та відмовлено в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
24.03.2020 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшла відповідь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на відзив Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому позивач вказав на безпідставність доводів відповідача. Позивач зазначив, що клас наслідків прокладання ліній електропередач напругою 110 кВ від ПС 110/20 кВ «Долина» до існуючих мереж, визначається розробником даної частини проекту АТ «Прикарпаттяобленерго». Тобто проектна документація Будівництва лінії електропередачі 110 кВт буде розроблятися в майбутньому та у відповідності до чинного законодавства буде розглядатися в ліцензійних організаціях з метою аналізу та отримання позитивного експертного звіту, а також буде проведено розрахунок класу наслідків відповідно до чинного законодавства України. Після чого проектна документація буде передана для отримання дозволу на початок будівельних робіт лінії електропередач в Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області. Окрім цього, зазначив, що будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції проектується як в населеному пункті, так і за межами населеного пункту. Також фізична особа-підприємець ОСОБА_1 вказав, що зауваження щодо документального оформлення проектної документації по суті недоліків не підпадають під ознаки правопорушень, відповідальність за вчинення яких передбачена абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, такі порушення були усунуті в процесі проведення перевірки, докази чого надані відповідачу (том 2, а.с. 21-27).
04.05.2020 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшло заперечення представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 30.04.2020 № 969/1009-1.16 на відповідь на відзив. Так, представник відповідача вказала на безпідставність доводів позивача про те, що об`єкт проектування відноситься до об`єктового рівня. Зокрема, вказала на те, що пунктом 1.4 Основних техніко-економічних показників у графі «Найменування показників» вказано довжину ліній електропередач 110 кВ - 2180 м, що свідчить про те, що проектований об`єкт не може бути віднесений до класу наслідків СС1. Представник відповідача зазначила про те, що до вказаної проектної документації включено проектну документацію на будівництво лінії електропередач напругою 110 кВ, а тому безпідставними є посилання позивача на розроблення такої проектної документації в майбутньому. При цьому, до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції за подання недостовірних даних у повідомленні. Позивач вказав на допущення технічної помилки, однак повідомлення про зміну даних на час написання відзиву на позовну заяву не було зареєстроване (том 2, а.с. 40-41).
12.05.2020 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшла відповідь представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на заперечення відповідача від 30.04.2020 № 969/1009-1.16. Так, представник позивача зазначив, що в робочому проекті 04.10/2019 не розроблено плану трас ліній електропередач, не наведено жодного креслення по їх прокладанню. При цьому, зазначена довжина ліній електропередач вказана для загального розуміння того, якою може бути загальна довжина траси прокладання кабелю від вітряка до підстанції, у разі проектування будівництва ліній електропередач, що станом на теперішній час не розроблялася. Також представник позивача звернув увагу на неоднозначності підходу Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо визначення класу наслідків об`єктів містобудування відносно аналогічних об`єктів (том 2, а.с. 45-47).
Ухвалою від 14.05.2020 суд витребував в фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 належним чином засвідчені копії матеріалів всіх томів робочого проекту Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, а також пояснення щодо порядку нумерації абзаців 1-5, 8 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області від 16.01.2020, які фізична особа-підприємець ОСОБА_1 просить суд визнати протиправними та скасувати.
26.05.2020 на виконання ухвали від 14.05.2020 позивач надав суду витребувані докази. З огляду на значний об`єм поданих доказів, та те, що такі докази надавалися відповідачу до звернення до суду з цим позовом в порядку адміністративних процедур, суд бере їх до оцінки з огляду на положення частини 9 статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України.
Також 26.05.2020 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшла заява (вх. № 7346/20 від 26.05.2020) фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог, згідно якої позивач просить суд скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області повністю.
Розглянувши вказану заяву (вх. № 7346/20 від 26.05.2020) про уточнення позовних вимог, суд вказує на таке.
Згідно з приписами частини 1 стаття 47 Кодексу адміністративного судочинства України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
При цьому, відповідно до частини 7 статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.
Суд встановив, що одночасно із заявою про уточнення позовних вимог позивач не надав суду будь-яких доказів направлення копії такої заяви відповідачу.
За таких обставин, суд не приймає до розгляду та повертає фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 заяву (вх. № 7346/20 від 26.05.2020) про уточнення позовних вимог.
Окрім цього, суд звертає увагу на те, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 допустив описку в позовних вимогах щодо номеру постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме замість правильно: № 10/1009/m.5/2020 від 28.01.2020 зазначив № 10/1009/m.5/7020 від 28.01.2020. Суд встановив при досліджені обставин справи на підставі поданих сторонами доказів, що вказана описка носить технічний характер і не є перешкодою для розгляду судом адміністративної справи по суті.
При виготовленні ухвал від 17.02.2020 про залишення позовної заяви без руху, від 10.03.2020 про відкриття провадження та від 14.05.2020 про витребування доказів судом, з огляду на зміст прохальної частини позовної заяви, також зазначено номер постанови № 10/1009/m.5/7020 від 28.01.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, замість правильно: № 10/1009/m.5/2020 від 28.01.2020.
Розглянувши матеріали адміністративної справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у відповідності до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, дослідивши письмові докази, судом встановлено таке.
05.09.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Альтернативна енергетика Прикарпаття» як замовник та фізична особа-підприємець ОСОБА_1 як підрядник уклали договір підряду № 05.09/19 про проведення проектних робіт. Згідно вказаного договору від 05.09.2019 № 05.09/19 замовник доручив, а підрядник зобов`язувався в порядку та на умовах визначених цим договором, своїми силами і засобами за рахунок замовника, розробити робочий проект «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ». Робота за даним договором виконується у відповідності до технічних, наукових і економічних вимог, ДБН, нормам і правилам, діючим в Україні, та Технічному завданню на проектування. Результатом виконання робіт за цим договором є виготовлений підрядником Робочого проекту «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ» (том 1, а.с. 53-55).
02.01.2020 головний інспектор будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області подала начальнику Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області службову записку № 1/1009-1.17 щодо перевірки достовірності даних наведених у зареєстрованому повідомленню про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область, Долинський район, село Рахиня, село Новичка, урочище «Висока гора», замовник ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття», реєстраційний № НОМЕР_1 від 24.12.2019 (том 2, а.с. 13).
Також 02.01.2020 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області видало направлення № 11/1009/m.7/2020 для проведення позапланової перевірки об`єкта «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ в с.Рахиня та с.Новичка Долинського району Івано-Франківської області» (том 2, а.с. 14). Строк дії направлення з 02.01.2020 по 16.01.2020.
16.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком І.І. складено акт № 11/1009/m.7/2020 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в якому зафіксовано ряд порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (том 1, а.с. 61-88).
Також 16.01.2020 головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандрик І.І. склав протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, в протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 15:00 год. 28.01.2020 (том 1, а.с. 17-20).
16.01.2020 головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандрик І.І. склав припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому вказано на ряд порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Так, в приписі від 16.01.2020 зазначено, що при проведенні перевірки встановлено:
«Замовнику передано проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, а саме: під час виконання проектних робіт: розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушеннями при чому занижено клас наслідків до СС1.(абз. 1)
Проектом визначено будівництво і експлуатація ВЕС та лінії електропередач напругою 110 кВ, що перетворює вітрову енергію у електичну енергію, яка продаватиметься на енергоринок України. Даний проект попадає під перелік стратегічних пріоритетних напрямків інноваційної діяльності, а саме у частині нових та поновлювальних джерел енергії. Реалізація даного проекту сприяє нарощуванню обсягів виробництва та споживання енергії, виробленої з альтернативних джерел з метою зменшення залежності України від традиційних паливно-енергетичних ресурсів (абз. 2).
Пунктом 4.13 ДСТУ 8855:2019 визначено, що до об`єктового рівня потрібно відносити об`єкти, які забезпечують відповідним ресурсом (питне водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання) комунікаціями, зв`язком будівлю (будинок), що за всіма характеристиками таблиці 1 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1. (абз. 3)
Оскільки даний об`єкт будівництва проектується у населеному пункті і проектом передбачено вироблення та постачання електроенергії на енергоринок та для його функціонування і використання за функціональним призначенням передбачено будівництво ЛЕП 110 кВ, то даний об`єкт буде відноситися до об`єктів енергетики та інженерних мереж місцевого рівня (відповідно до пункту 4.13 ДСТУ 8855:2019 до об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж місцевого рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються на території населених пунктів та додатку АЗ ДСТУ 8855:2019 до об`єктів енергопостачання регіонального та місцевого рівнів потрібно відносити споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів). (абз. 4)
Проектом визначено, що алгоритм роботи ВЕС не передбачає роботи обладнання в автономному режимі. Внутрішнє програмне забезпечення інверторів не передбачає роботу інвентора при відключеній зовнішній ЛЕП. У разі невідповідності параметрів електричної мережі налаштуванням інверторів ВЕС (аварійна чи нештатна ситація) передбачається їх відключення від енергомережі до моменту стабілізації роботи об`єднаної енергетичної системи України. Тобто проектований об`єкт будівництва (ВЕС) знаходитиметься у стані за якого неможливо використовувати за функціональним призначенням, відповідно даний об`єкт не відповідає критеріям загальнодержавного чи об`єктового рівня. Оскільки згідно з пунктом 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням та пунктом 4.7 ДСТУ 8855:2019 під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу, то згідно таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 за критерієм «Припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж» будівництво ВЕС відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2. (абз. 5).
Завдання на проектування не погоджене замовником (ПЗ арк. 85) в даному проекті вказано 4 населені пункти Долинського району, по факту тільки 2 населені пункти (с. Рахиня та с. Новичка) (ПЗ арк. 7). У висновку на оцінку впливу на довкілля встановлена потужність 50 МВт. Проектна документація розроблена на 35 МВт (ПЗ арк. 87). (абз. 6)
Титульний аркуш не оформлений у відповідності до додатку Т пункту 5.1.2 (ПЗ арк. 1, Том 1, Том 3 арк. 1) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації». (абз. 7).
«Запис про те, що проект (робочий проект) розроблений відповідно до чинних норм, правил та стандартів, наведений у трьох томах з технічним рішенням, що не відповідає п. 10.7 (ПЗ арк. 2 Том 1, Том 2 арк. 1, Том 3 арк. 1). (абз. 8).
Перший том проекту (робочого проекту) розроблений з порушенням пункту 10.9 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації, а саме «Загальна частина» замість «Загальні відомості» (ПЗ арк. 3), «Загальна частина» замість «Загальні положення» (ПЗ арк. 6).» (абз. 9).
Вказане вище, як зазначено в приписі від 16.01.2020, є порушенням частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини 6 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Вказаним приписом від 16.01.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зобов`язано фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 усунути виявлені порушення у строк до 30.01.2020 (том 1, а.с. 10-12).
28.01.2020 за результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандрик І.І. прийняв постанову № 10/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності: частини 1 статті 31 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, абзацу 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини 6 статті 32 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, та на підставі абзацу 2 частини 1 статті 2 Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності на позивача накладено штраф у сумі 189180,00 грн. (а.с. 13-16).
Вважаючи протиправними абзаци 1-5, 8 припису від 16.01.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, та постанову № 10/1009/m.5/7020 від 28.01.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся з цим позовом до суду.
Вирішуючи даний спір, суд виходив з таких мотивів та норм права.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України Про регулювання містобудівної діяльності, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
В свою чергу, процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, встановлена Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі Порядок № 553).
Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 здійснення архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку № 553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. В зазначеному пункті також передбачені підстави для проведення позапланових перевірок, серед яких є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.
Як встановлено судом вище, підставою для проведення позапланової перевірки позивача слугувало подання службової записки № 1/1009-1.17 від 02.01.2020 щодо перевірки достовірності даних наведених у зареєстрованому повідомленню про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область, Долинський район, село Рахиня, село Новичка, урочище «Висока гора», замовник ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття», реєстраційний № НОМЕР_1 від 24.12.2019 (том 2, а.с. 13).
Відповідно до пункту 12 Порядку № 553 здійснення архітектурно-будівельного контролю посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Згідно з пунктом 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Пунктом 17 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
В даному випадку, за результатами проведення в період з 02.01.2020 по 16.01.2020 позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком І.І. 16.01.2020 складено акт № 11/1009/m.7/2020 в якому зафіксовано ряд порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (том 1, а.с. 61-88).
16.01.2020 головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандрик І.І. склав припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому вказано на ряд порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Судом не встановлено порушень відповідачем процедурних норм щодо порядку призначення та проведення позапланової перевірки позивача.
Щодо вказаних позивачем доводів про помилковість зазначення в постанові від 28.01.2020, викладених в акті та приписі зауважень щодо документального оформлення проектної документації як порушень передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та прийняття вказаної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності до закінчення місячного строку на виконання припису від 16.01.2020, то вони будуть розглянуті судом нижче при оцінці правомірності прийняття такої постанови.
Щодо виявлених головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком І.І. порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зазначених в акті перевірки від 16.01.2020, а саме: ч. 1 ст. 31, ч. 6 ста. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 ч.1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», на усунення яких винесено припис від 16.01.2020, та які стали підставою для прийняття постанови № 10/1009/m.5/2020 від 28.01.2020, то суд вказує на таке.
Частиною 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Проектування об`єктів в рамках здійснення державно-приватного партнерства або реалізації проекту, що здійснюється на умовах концесії, на відповідних землях державної чи комунальної власності може здійснюватися на підставі документа, що засвідчує право користування земельною ділянкою, виданого підприємству, установі, організації, що є балансоутримувачем майна, що передається у концесію / є об`єктом державно-приватного партнерства, за умови, що така земельна ділянка (або її частина) відповідно до положень договору необхідна для здійснення державно-приватного партнерства або реалізації проекту, що здійснюється на умовах концесії.
Затвердження проектної документації на будівництво об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
До проектної документації на будівництво об`єктів, що підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", додаються результати оцінки впливу на довкілля.
Частиною 6 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.
Згідно з абзацом 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.
Абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для
виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з
порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з
обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва, а саме експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В приписі від 16.01.2020 зазначено, що замовнику - ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття» передано проектною організацією - фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, а саме під час виконання проектних робіт: розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушеннями, при чому занижено клас наслідків до СС1 (абзац 1 припису від 16.01.2020). З аналізу змісту абзаців 2-5 припису від 16.01.2020 по суті зазначених порушень, судом також встановлено, що вони містять виклад обставин, з яких відповідач не погоджується з віднесенням спроектованого позивачем об`єкту до класу наслідків СС1. Абзац 8 зазначеного припису фактично є похідним від вищевказаних порушень, оскільки констатує, що внаслідок неправильного визначення позивачем класу наслідків об`єкту, є помилковим запис в проекті (пояснювальна записка, аркуш 2, том 1; аркуш 1 том 2, аркуш 1 том 3) про те, що він розроблений відповідно до чинних норм, правил та стандартів. Отже, по суті зазначені відповідачем порушення, які оскаржені позивачем, зводяться до помилкового віднесення позивачем об`єкту в робочому проекті до класу наслідків СС1.
З огляду на такі висновки контролюючого органу, суд зазначає таке.
Класи наслідків (відповідальності) будівель і споруд, визначені статтею 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Так, відповідно до частини 1 вказаної статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.
Згідно з частинами 2-4 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.
Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).
До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією.
Частиною 5 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності):
незначні наслідки - СС1;
середні наслідки - СС2;
значні наслідки - СС3.
До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:
характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);
пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";
нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки);
об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";
житлові будинки понад чотири поверхи;
об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).
До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти:
пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";
об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";
житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.
Відповідно до частини 6 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.
Згідно з частиною 7 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.
Судом встановлено, що на виконання договору підряду № 05.09/19 від 05.09.2019 про проведення проектних робіт розроблено Робочий проект «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС)» № 04.10/2019, згідно якого об`єкт будівництва віднесено до класу наслідків (відповідальності) СС1 (незначні наслідки).
Так, відповідно до пункту 1.5 «Клас наслідків об`єкта» том 1 «Пояснювальна записка» Робочого проекту 04.10/2019 ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття» Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область Долинський район с. Рахиня, Нове будівництво», згідно Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та у відповідності до чинного ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» клас наслідків (відповідальності) об`єкта визначають згідно додатку А ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» і Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо інвестиційної привабливості будівництва об`єктів відновлюваної енергетики». Клас наслідків (відповідальності) СС1.
Однак, як встановлено судом з письмових позицій сторін, набрання чинності з 01.12.2019 вказаних ДСТУ не виплинуло на правильність визначення позивачем в робочому проекті класу наслідків об`єкту будівництва як СС1. Більше того, суд погоджується з доводами позивача про те, що п.п. 4.2, 4.3 ДСТУ 8855:2019 дозволяють визначати клас наслідків окремо як для об`єктової, так і для лінійної частини будівництва.
Згідно пунктів 1.1, 1.2 робочого проекту, том 1 «Пояснювальна записка, арк. 6-7, відповідно до завдання на проектування «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ» проектом передбачено підготовку території та проведення будівельних робіт по встановленні восьми вітряних електроустановок (ВЕУ) і прокладання під`їзних доріг до них. В адміністративному відношенні Долинську вітрову електростанцію заплановано розмістити на території населених пунктів Долинського району Івано-Франківської області Новичка та Рахиня.
В робочому проекті 04.10/2019 ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття» Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область Долинський район с. Рахиня, Нове будівництво: «Розрахунок класу наслідків», том 3, аркуші 4-5, 18-19 зазначено такі критерії, враховані розробником при визначенні класу наслідків об`єкта будівництва:
«Клас наслідків (відповідальності) об`єкту будівництва використовують для забезпечення надійності та конструктивної безпеки будинків, будівель, споруд, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також будівельних конструкцій та основ.
Клас наслідків (відповідальності) об`єкту будівництва визначають незалежно за кожною з наведених у таблиці 1 характеристикою можливих наслідків відмови об`єкту:
- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті;
- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті;
- можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають зовні об`єкта;
- обсяг можливого економічного збитку;
- можливість втрати об`єктів культурної спадщини;
- можливість припинення функціонування об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури».
«Можливі наслідки від відмови об`єкту «Долинська вітроелектростанція загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область Долинський район с. Рахиня»:
- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті -2 особи (встановлена норма для класу наслідків СС1 0-50 осіб);
- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті - 2 особи (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 50 осіб);
- можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають зовні об`єкта 2 особи (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 100 осіб);
- обсяг можливого економічного збитку 1998,01 мінімальних розмірів заробітних плат (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 2000 мінімальних розмірів заробітних плат);
- можливість втрати об`єктів культурної спадщини - відсутня;
- можливість припинення функціонування об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури - відсутня.
Таким чином, за показниками можливих наслідків від відмови об`єкту «Долинська вітроелектростанція загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область Долинський район с. Рахиня», такий об`єкт в частині спорудження вітрогенераторних установок відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1».
З огляду на зміст вищевказаних абзаців 2-5 припису від 16.01.2020, в розрізі посилань відповідача на чинний з 01.12.2019 ДСТУ 8855:2019, то суд зазначає таке.
ДСТУ 8855:2019 «Визначення класу наслідків (відповідальносі)» містить критерії визначення класу наслідків (відповідальності) об`єкта, які визначаються через характеристики можливих наслідків відмови об`єкта. Такими критеріями є:
- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 50 осіб);
- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 100 осіб);
- можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають зовні об`єкта (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 100 осіб);;
- обсяг можливого економічного збитку (встановлена норма для класу наслідків СС1 до 2500 мінімальних розмірів заробітних плат);
- можливість припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж (встановлена норма для класу наслідків СС1 об`єктів рівень).
В даному випадку, відповідач мав зауваження лише до критерію «Припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж», з тієї підстави, що Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2 через регіональний або місцевий рівень припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж.
Суд вказує на безпідставність вищевказаних доводів відповідача з огляду на таке.
Згідно з пунктом 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням.
Відповідно до пункту 4.7 ДСТУ 8855:2019 визначено, що під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу.
Пунктом 4.11 ДСТУ 8855:2019 небезпекою для здоров`я і життя (життєдіяльності) людей, які перебувають зовні об`єкта, є можливе порушення нормальних умов їх життєдіяльності більше ніж на три доби.
Під порушенням нормальних умов життєдіяльності потрібно розуміти відсутність питного водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання (в осінньо-зимовий період) та/або така зміна технічного стану споруди (в тому числі лінійної), будівлі (приміщення), внаслідок якої вона стала аварійною або не придатною до експлуатації, та/або зміна стану території (об`єкта), внаслідок якої проживання населення і провадження господарської діяльності на території (об`єкті) є неможливим.
Згідно з пунктом 4.13 ДСТУ 8855:2019 для визначення рівня лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж (загальнодержавний, регіональний чи місцевий) доцільно використовувати показники містобудівної.
До лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж: загальнодержавного рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються відповідно до Генеральної схеми планування території України, перетинають територію чи забезпечують потребу у цих об`єктах не менше ніж двох регіонів; регіонального рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються відповідно до схем планування територій та генеральних планів міст; місцевого рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються на території населених пунктів.
До об`єктового рівня потрібно відносити об`єкти, які забезпечують відповідним ресурсом (питне водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання), комунікаціями, зв`язком будівлю (будинок), що за всіма характеристиками таблиці 1 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1 або комплекс (будову), що за сукупними показниками не перевищує рівень, установлений для об`єктів класу наслідків (відповідальності) СС1.
Для визначення класу наслідків (відповідальності) за характеристикою "Припинення функціонування об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж" потрібно користуватися додатком А (пункт 4.14 ДСТУ 8855:2019).
В свою чергу, згідно з пунктом А3 додатку А до ДСТУ 8855:2019 до об`єктів енергопостачання потрібно відносити: загальнодержавного рівня споруди магістральних ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій напругою 330 кВ і вище; регіонального та місцевого рівнів споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів.
В даному випадку, відповідно до Робочого проекту 04.10/2019 ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття» Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції, зазначена вітроелектростанція не обслуговує жодної будівлі чи підприємства, є незалежним об`єктом і приєднується до існуючої електромережі для скиду згенерованої електроенергії. Робота електросітки не залежить від роботи вітроелектростанції, оскільки робота вітроелектростанції в будь-який момент може бути відключена у зв`язку з погодними умовами, такими як штиль або сильний вітер. За вказаних умов, вітроелектростанція не може бути джерелом електропостачання житлового чи промислового об`єкту, а тому вітроелектростанція за критерієм припинення функціонування має об`єктовий рівень.
Окрім цього, суд звертає увагу на те, що том 3 «Розрахунок класу наслідків» Робочого проекту 04.10/2019 ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття» Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область Долинський район с. Рахиня, Нове будівництво, містить висновки про віднесення об`єкту до класу наслідків (відповідальності) СС1 лише в частині спорудження вітрогенераторних установок. Більше того, в робочому проекті прямо зазначено про те, що визначення класу наслідків в частині прокладання ліній електропередач напругою 110 кВ від Долинської вітроелектростанції до існуючих інженерних мереж, здійснюється розробником вказаної частини проекту АТ «Прикарпаттяобленерго» (том 1 «Пояснювальна записка», аркуш 6, том 3 «Розрахунок класу наслідку», аркуші 6, 19).
Окрім того, з огляду на доводи, викладені відповідачем у відзиві на позовну заяву, запереченні на відповідь на відзив, ухвалою суду витребувано оригінали всіх 4 томів Робочого проекту № 04.10/2019 ТОВ «Альтернативна енергетика «Прикарпаття» Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, Івано-Франківська область, Долинський район, с.Рахиня, Нове будівництво»: том 1 «Пояснювальна записка» на 99 арк., том 2 «Робочі креслення» на 15 арк., том 3 «Розрахунок класу» на 20 арк., том 4 «Зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва» на 92 арк. Судом проаналізовано зміст всіх томів робочого проекту. За результатами дослідження судом встановлено, що томи 2 та 4 в частині робочих креслень проекту та кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта також не містять жодних даних щодо включення до проекту проектної документації будівництва лінії електропередач 110 кВт. За таких обставин, суд відхиляє доводи відповілача про те, що проект будівництва лінії електропередач 110 кВт. включено до Робочого проекту № 04.10/2019, оскільки такий висновок (том 2, а.с. 41) є поверхневим, та не відповідає реальному змісту всіх складових робочого проекту.
Як встановлено судом вище, відповідно до частини 5 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).
В поданому суду позивачем томі 1 «Пояснювальна записка» Робочого проекту № 04.10/2019 (арк. 85-86) міститься підпис директора та відбиток печатки ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття». Натомість відповідачем не подано суду доказів того, що завдання на проектування не погоджене замовником, як про це зазначено в акті перевірки та абзаці 6 припису від 16.01.2020.
При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно вимог частини 2 статті 77, частини 2 статті 79 КАС України відповідач як суб`єкт владних повноважень зобов`язаний був подати такі докази суду першої інстанції разом з відзивом на позовну заяву. Проте відповідач таких доказів ні разом з відзивом на позовну заяву, ні з запереченнями на відповідь на відзив суду не подав. Також не повідомлено суд та не подано суду доказів в обгрунтування наявності у відповідача об`єктивних перешкод в поданні таких доказів.
Також в матеріалах справи наявний Експертиний звіт № 1270.6888.19/7738 від 23.12.2019, складений Державним підприємством «Західний експертно-технічний центр Держпраці» щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності, інженерного забезпечення об`єкту будівництва за робочим проектом «Будівництво та експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною встановленою потужністю 35 МВт та ліній електропередач напругою 110 кВ». Відповідно до вказаного Експертного звіту № 1270.6888.19/7738 від 23.12.2019 вказана проектна документація розроблена згідно вихідних даних на проектування з дотриманням вимог щодо міцності, надійності та довговічності, інженерного забезпечення об`єкта будівництва (том 1, а.с. 233-241).
Щодо порушень документального оформлення Робочого проекту «Будівництво та експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною встановленою потужністю 35 МВт та ліній електропередач напругою 110 кВ», які вказані в приписі від 16.01.2020, а саме: титульний аркуш не оформлений відповідно до додатку Т пункту 5.1.2 (том 1, арк. 1, том 2 арк. 1, том 3 арк. 1) ДСТУ БА.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації»; перший том проекту (робочого проекту) розроблений з порушенням пункту 10.9 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації, а саме «Загальна частина» замість «Загальні відомості» (ПЗ арк. 3), «Загальна частина» замість «Загальні положення» (ПЗ арк. 6), як підстави для притягнення відповідача до відповідальності згідно постанови № 10/1009/м.5/2020 від 28.01.2020, то суд вважає, що вказані обставини не є порушеннями, за які передбачена відповідальність абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Відповідно до частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
З огляду на зміст позовних вимог, заявлених фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 в позовній заяві, суд дійшов висновку визнати протиправним та скасувати абзаци 1-5, 8 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області від 16.01.2020.
Щодо постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 10/1009/m.5/2020 від 28.01.2020, то фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 189180,00 грн. (том 1, а.с. 13-16).
Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 2 Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Суд звертає увагу на те, що постанова № 10/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020 прийнята головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком І.І. на підставі акту перевірки від 16.01.2020 року, протоколу від 16.01.2020 року та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.01.2020. Однак суд під час дослідження правомірності припису від 16.01.2020 року дійшов висновку про те, що його висновки, які грунтуються на акті перевірки від 16.01.2020 року, є протиправними, а тому такі матеріали не можуть бути належними та допустимими доказами в обґрунтування правомірності прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020. Також судом вище зроблено висновок про те, що решта абзаців припису від 16.01.2020 року (абз. 6, 7, 9) не містять складу правопорушення, за які передбачена відповідальність абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Отже, постанова № 10/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020 року прийнята головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком І.І. за не доведення порушення позивачем частини 1 статті 31 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, абзацу 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини 6 статті 32 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, тобто безпідставно та необґрунтовано, а тому її належить скасувати.
Таким чином, суд вважає, що позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України потрібно задовольнити повністю: визнати протиправними та скасувати абзаци 1-5, 8 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області від 16.01.2020 та визнати протиправною та скасувати постанову № 10/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020.
Щодо розподілу судових витрат у справі.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
В підтвердження судових витрат у справі позивачем подано платіжне доручення № 3 від 07.02.2020 про сплату судового збору в сумі 2102,00 грн. (том 1, а.с. 1) та платіжне доручення № 6 від 27.02.2020 про сплату судового збору в сумі 1891,80 грн. (том 1, а.с. 137). Доказів понесення позивачем інших судових витрат суду не подано. Також відсутні докази понесення судових витрат у справі відповідачем.
Отже, фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 належить присудити за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України 3993,80 грн. судових витрат по сплаті судового збору.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати абзаци 1-5, 8 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.01.2020, виданого головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком Ігорем Івановичем фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 .
Визнати протиправною та скасувати постанову № 10/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Мандриком Ігорем Івановичем.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Івано-Франківський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, ідентифікаційний код 37471912, бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133.

Суддя /підпис/ Боршовський Т.І.