Справа № 160/12740/19
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2020-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 червня 2020 року м. Дніпросправа № 160/12740/19

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Лукманова О.М., перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2020 року у справі № 160/12740/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-Маркет» до Одеської митниці Держмитслужби, про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості, визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, -

в с т а н о в и л а:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.02.2020 року задоволено позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-Маркет» до Одеської митниці Держмитслужби, про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості, визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації.

Одеська митниця Держмитслужби, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала 15.05.2020 року за допомогою засобів поштового зв`язку, до суду апеляційну скаргу.

Згідно ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подана до суду 15.05.2020 року. Повне судове рішення Дніпропетровським окружним адміністративним судом складено 21.02.2020 року, саме з моменту складання повного тексту рішення обчислюється тридцяти денний строк для оскарження рішення.

Встановлено, що копію оскаржуваного рішення від 21.02.20120 року отримано Одеською митницею Держмитслужби 23.03.2010 року.

Перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення. Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з апеляційною скаргою обмежуються у часі, після закінчення строку може наступити питання виконання судового рішення. Після завершення строку, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Частина друга статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України покладає учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

У пункті 41 справи «Пономарьов проти України» Європейський Суд з прав людини зазначив, що «Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків».

Не надано доказів, які б підтвердили, що заявник дійсно не міг звернутись з апеляційною скаргою до суду раніше.

Разом з апеляційною скаргою надано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказано, що строк порушено з підстави введеного в Україні рішенням Кабінету Міністрів України карантину.

Докази отримання рішення суду першої інстанції невчасно або інші докази, які дають підстави для поновлення пропущеного строку звернення з апеляційної скарго, до скарги не долучено.

Варто вказати, що рішення суду першої інстанції ухвалено 21.02.2020 року. Норма, яка дає право на поновлення пропущеного строку, а саме п. 3 розділу VI КАС України та вказує на те, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину, введено в дію 03.04.2020 року.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Пунктом 1 ч.5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Згідно змісту ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік», становить 1921 грн.

Для розрахунку суми збору за немайнову вимогу слід враховувати, що коли позов подавався до суду першої інстанції, діяла ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921,00 грн.).

Розмір судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру юридичною особою, складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовна заява у даній справі подана юридичною особою, спір у справі носить одночасно майновий (про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів) і немайновий (визнання протиправними та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення) характер.

Такі висновки відповідають правовій позиції викладеній в ухвалі Верховного Суду у справі № 826/11710/17 від 11.06.2018 року та в ухвалі Верховного Суду у справі № 480/52/19 від 08.08.2019 року

При цьому, ціною позову у аналогічних спорах є сума, яка складає різницю митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою митним органом в оскаржуваному рішенні, з якої і має бути обрахований належний до сплати судовий збір, в тому числі і за подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі № 1.380.2019.001962 від 16.03.2020 року.

Верховний Суд вказує на те, що при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Судовий збір варто вираховувати виходячи із різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні. До такого судового збору варто додати суму, що підлягала сплаті у частині однієї немайнової вимоги.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою та надання належного документа про сплату судового збору з поясненнями враховуючи, що судовий збір вираховується виходячи з митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні, з зазначенням різниці у митних вартостях, визначних декларантом та митним органом.

За таких обставин, вважаю необхідним апеляційну скаргу у даній справі залишити без руху для усунення недоліків.

Згідно п. 3 розділу VI КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 року № 392 продовжено на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211, до 22 червня 2020 року.

Варто вказати, що заявник апеляційної скарги має право на продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги на час запровадженого в Україні карантину, у разі подання відповідної заяви.

Керуючись ст. ст. 169, 298 КАС України, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2020 року у справі № 160/12740/19 - залишити без руху.

Зобов`язати Одеську митницю Держмитслужби у строк десяти днів з моменту отримання даної ухвали, усунути недоліки апеляційної скарги, надавши до суду апеляційної інстанції:

- докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою;

- докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги (реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA1004004; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *; 101;____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України; Судовий збір, за позовом ___ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від____(Дата оскарження справи) по справі_____(Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа), з поясненнями з врахуванням, що судовий збір вираховується виходячи з митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні, з зазначенням різниці у митних вартостях, визначних декларантом та митним органом.

Повідомити про можливість продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги на час запровадженого в Україні карантину відповідно до п. 3 розділу VI КАС України, у разі подання відповідної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.М. Лукманова