Справа № 826/1753/18
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2020 року м. Київ № 826/1753/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянської Я.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач), в якому просить:

- скасувати припис від 09.01.2018 року головного державного інспектора інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Гончарук Ю.М.;

- скасувати постанову №03/18 по справі про адміністративне правопорушення від 23.01.2018 року в.о. директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Попович Оксаною Миколаївною.

В обґрунтування своїх доводів позивач вказує на те, що висновки головного державного інспектора інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Гончарук Ю.М., що проектна документація розроблена за відсутності інженерно-геологічних вишукувань земельної ділянки та без отримання необхідних технічних умов є помилковими. Разом з тим, в оскаржуваному приписі не конкретизовано, які саме дії і на виконання якої норми закону слід вчинити. Вважає, що відповідач діяв неправомірно без дотримання вимог законодавства, а відтак оскаржуваний припис від 09.01.2018 року та оскаржувана постанова № 03/18 по справі про адміністративне правопорушення від 23.01.2018 року підлягає скасуванню.

Відповідач проти позову заперечив, скерувавши відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні адміністративного позову з огляду на те, що посадовими особами Департаменту вжито всіх заходів на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України під час проведення перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Позивач є замовником будівництва індивідуального житлового будинку (садибного типу) по АДРЕСА_1 .

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 30.11.2017 №781, направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 29.12.2017, посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку ОСОБА_1 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вказаному вище об`єкті будівництва.

Посадовою особою Департаменту 05.01.2018 вручено позивачу особисто направлення для проведення позапланової перевірки, про що свідчить підпис на його звороті.

За результатами позапланової перевірки посадовою особою відповідача складено акт №б/н за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної вільності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 09.01.2018 (далі по тексту - акт перевірки від 09.01.2018).

Відповідно до даних вказаного акта перевірки на об`єкті будівництва, за висновками посадової особи відповідача, виявлені порушення з боку позивача законодавства в сфері містобудування, а саме:

-замовником будівництва ОСОБА_1 наведені недостовірні дані у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 22.11.2017 року за № КВ 2 в частині надання інформації щодо належного затвердженої проектної документації;

- під час проведення перевірки технічні умови на об`єкт будівництва замовником будівництва не було надано;

- замовником будівництва не виконані вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 від 12.10.2017 № 627.

Разом з актом перевірки складені приписи від 09.01.2018, а саме припис №б/н про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис №б/н про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які були отримані позивачем особисто під розпис.

Згідно з даними припису №б/н про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.01.2018 відповідач вимагав усунути до 09.02.2018 допущені порушення вимог законодавства.

Виявленими порушеннями у вказаному приписі відповідач зазначає:

- інженерно-геологічні вишукування земельної ділянки на АДРЕСА_1 для будівництва індивідуального житлового будинку (садибного типу) (4 поверхи +цокольний поверх) відсутні, що є порушенням ч.2 ст.26, ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; п.4.3, п.6.1.1., п.6.1.3 ДБН А.2.1-1-2014 «Інженерні вишукування для будівництва»;

- проектна документація із будівництва індивідуального житлового будинку (садибного типу) на вул .Козацькій, 55 у Голосіївському районі м. Києва, розроблена без отримання необхідних технічних умов, що є порушенням ч.2 ст.26, ч.1 ст.31, ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; Правил приєднання електроустановок до електричних мереж, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 17.01.2013 №32 та наказу від 27.06.2008 № 190 Міністерства з питань житлово-комунального господарства України «Про затвердження Правил користування системи централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України»; п.3.25б* 360-92** Планування і забудова міських і сільських поселень;

- замовником будівництва не виконані вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 від 12.10.2017 № 627, що є порушенням ч.2 ст.26, ч.1 ст.31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та ДБН В.1.3-2:2010 «Геодезичні роботи у будівництві»;

- розміщення житлових приміщень у цокольних, підвальних і підземних поверхах житлових будинків не допускається, порушено п.2.5 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»;

- проектна документація розроблена без отримання необхідних технічних умов, без інженерно-геологічних вишукувань земельної ділянки виконаних відповідно до ДБН А.2.1-1, без дотримання вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та без урахування вимог містобудівної документації та вихідних даних.

Згідно з даними припису №б/н про зупинення підготовчих та будівельних робіт відповідач вимагав з 10.01.2018 зупинити виконання підготовчих та будівельних робіт до усунення допущених правопорушень.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, Департаментом було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 03/18 від 23.01.2018, якою визнано ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП та накладено штраф.

Не погоджуючись з вказаним вище приписами та постановою відповідача, позивач звернувся до суду для захисту своїх прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1)подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2)необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3)виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4)перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5)вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6)звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7)вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011. (надалі по тексту також - Порядок № 553)

Так, п. 12 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

При цьому, п. 14 Порядку № 553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що законодавством визначено обов`язки як органу державного архітектурно-будівельного контролю, так і суб`єкта містобудування, дотримання яких гарантує повне та об`єктивне встановлення обставин під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16 - 19 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що процедура оформлення результатів планових та позапланових перевірок має чітку послідовність, а саме: в останній день перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, складається та підписується акт і, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - протокол та видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Як вже зазначалося вище, посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку позивача щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вказаному вище об`єкті будівництва.

За результатами такої перевірки відповідачем складено акт №б/н за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної вільності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 09.01.2018.

У вказаному акті перевірки зазначено порушення замовником, зокрема, інженерно-геологічні вишукування земельної ділянки на АДРЕСА_1 для будівництва індивідуального житлового будинку (садибного типу) (4 поверхи +цокольний поверх) відсутні.

Відповідно до ДБН А.2.1-1 «Інженерні вишукування для будівництва» не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані на нових земельних ділянках.

Відповідно до статті 29 Закону основними складовими вихідних даних є:

1)містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Згідно зі статтею 30 Закону фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.

Приєднання електроустановок замовників до електроустановок власних потреб підстанцій або електростанцій не допускається.

За відсутності інженерних мереж міської (селищної) каналізації слід каналізування садиб з використанням місцевих очисних споруд, проект яких погоджений з органами санепідслужби. Обладнання внутрішньодомової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб забороняється.

Під час проведення перевірки технічні умови на об`єкт будівництва замовником будівництва не було надано.

Отже, проектна документація із будівництва індивідуального житлового будинку (садибного типу) на вул .Козацькій, 5й у Голсіївському районі м.Києва, розроблена без отримання необхідних технічних умов.

Замовником будівництва не виконані вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вул .Козацькій , 55-й у Голосіївському районі м.Києва від 12.10.2017 №627:

-п.6 інформація щодо раніше запроектованих мереж в районі цього об`єкта не отримано до початку проектування в Управління інженерно-транспортної інфраструктури Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

-п.6 відсутній геодезичний контроль параметрів об`єкту згідно ДБН В.1.3-2:2010 «Геодезичні роботи у будівництві»;

Згідно з Порядком надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109. Зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за № 913/19651, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно ч.2 ст.26 Закону суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватись містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Згідно проектної документації із будівництва індивідуального житлового будинку (садибного типу) на АДРЕСА_1 , яка розроблена ТОВ «Етем Коч Архітекс», під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 та затверджена наказом від 30.10.2017 (ТОМ1) цокольний поверх запроектований під технічні приміщення, сауну та завдяки рельєфу зі сторони провулка Бурмістенко запроектовано житлові приміщення та вхідна група до житлового будинку. Висота цокольного поверху-3,200 (від підлоги до підлоги).

Відповідно до пункту 2.5 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» розміщення житлових приміщень у цокольних, підвальних і підземних поверхах житлових будинків не допускається.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про будівельні норми» державні будівельні норми - нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про будівельні норми», дія цього закону поширюється на суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які проводять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність і забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення, а також на органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Статтею 11 Закону України «Про будівельні норми» встановлено, що застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення.

ТОВ «Етем Коч Аркітектс» розроблено та передано замовнику будівництва, а замовником будівництва затверджено наказом від 30.10.2017 проектну документацію на об`єкт будівництва: «Будівництво індивідуального житлового будинку (садибного типу) на АДРЕСА_1 » неналежним чином, та яка суперечить законодавству, оскільки проектна документація розроблена без отримання необхідних технічних умов, без Інженерно-геологічних вишукувань земельної ділянки виконаних відповідно до ДБН А.2.1-1, без дотримання вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та без урахування вимог містобудівної документації та вихідних даних.

Отже, замовником будівництва ОСОБА_1 внесені недостовірні дані в повідомлені про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 22.11.2017 №КВ 62 в частині надання інформації щодо належно затвердженої проектної документації.

Пунктом 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 11 та 17 Порядку №533 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається обов`язковий для виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до п.17 Порядку №553 у приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком до Порядку.

Отже, у приписі вказуються порушення відповідно до висновків акта, і в резолютивній частині окремо встановлюється термін усунення кожного із порушень.

При цьому, суд приймає до уваги науковий висновок Верховного Суду щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією від 13.04.2018 року згідно якого, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи бездіяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору із будь-ким;

- дискреційне повноваження надається у спосіб його закріплення в оціночному понятті, відносно-визначеній нормі, альтернативній нормі, нормі із невизначеною гіпотезою. Для позначення дискреційного повноваження законодавець використовує, зокрема, терміни «може», «має право», «за власної ініціативи», «дбає», «забезпечує», «веде діяльність», «встановлює», «визначає», «на свій розсуд». Однак наявність такого терміну у законі не свідчить автоматично про наявність у суб`єкта владних повноважень дискреційного повноваження; подібний термін є приводом для докладного аналізу закону на предмет того, що відповідне повноваження є дійсно дискреційним;

- при реалізації дискреційного повноваження суб`єкт владних повноважень зобов`язаний поважати основоположні права особи, додержуватися: конституційних принципів; принципів реалізації відповідної владної управлінської функції; принципів здійснення дискреційних повноважень; змісту публічного інтересу; положень власної компетенції; вказівок, викладених у інтерпретаційних актах; фахових правил, закріплених у нормативних актах; адміністративної практики; судової практики; процедурних вимог.

- критеріями судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень є: критерії перевірки діяльності публічної адміністрації, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, мета, з якою дискреційне повноваження надано, об`єктивність дослідження доказів у справі, принцип рівності перед законом, безсторонність; публічний інтерес, задля якого дискреційне повноваження реалізується; зміст конституційних прав та свобод особи; якість викладення у дискреційному рішенні доводів, мотивів його прийняття.

Зважаючи на природу та підстави даного спору, доводи відповідача та враховуючи Науковий висновок щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень суд вважає, що критерієм судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень при розгляді цієї адміністративної справи є, зокрема, оцінка публічного інтересу, задля якого дискреційне повноваження реалізується.

В даному випадку, суд враховує доводи відповідача викладені у відзиві, оскільки останні можуть свідчити про інші підстави, в розрізі Закону №3038-VI та Порядку №461.

За результатами проведення перевірки було складено акт перевірки від 09.01.2018, та враховуючи виявлені порушення представником відповідача замовнику будівництва ОСОБА_1 видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 09.01.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.01.2018.

За результатами розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення відповідачем було прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення №03/18 від 23.01.2018, якою визнано ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 Кодексу УпАП та накладено штраф.

Суд також враховує положення п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що під час прийняття припису від 09.01.2018 р, постанови від 23.01.2018р відповідач діяв в межах повноважень і у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, відтак позовні вимоги суд вважає необгрунтованими, тому позов задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 139, 241-247, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Я.І. Добрянська