Справа № 200/11373/17 (2-а/200/991/17)
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

01 червня 2020 року м. Дніпросправа № 200/11373/17 (2-а/200/991/17)

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чумак С.Ю., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.10.2019 у справі №200/11373/17 (2-а/200/991/17) за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської митниці ДФС (відповідач-1) , Державної фіскальної служби України (відповідач-2) про визнання протиправними та скасування постанов,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 жовтня 2019 року позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду, Дніпровська митниця Держмитслужби звернулась до суду з апеляційною скаргою, яка підлягає залишенню без руху за наступними підставами.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Однак, скаржником документу про сплату судового збору не надано.

Позивачем оскаржується постанова Дніпропетровської митниці ДФС в справі про порушення митних правил, якою громадянина ОСОБА_1 начальника відділу митного оформлення ТОВ "Агро-Союз-Термінал" визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1674812 грн.

Згідно з ч. 1 статті 529 Митного кодексу України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст. 487 Митного кодексу України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Положеннями статті 288 КУпАП визначено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Зміст наведених норм свідчить про те, що постанова про порушення митних правил та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу може бути оскаржена, зокрема, особою щодо якої її винесено, та яка звільняється від сплати державного мита, до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України. У свою чергу, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до Митного кодексу України, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 визначено правову позицію, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Велика Палата Верховного Суду вказала, що у випадку незгоди із судовим рішенням, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, позивач вправі оскаржити його в апеляційному порядку. Однаковою мірою це стосується й відповідача у спірних правовідносинах, оскільки він як рівноправна сторона в адміністративній справі також має право на апеляційне/касаційне оскарження судового рішення. Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Враховуючи таку правову позицію Верховного Суду, апеляційний суд зазначає, що апелянт за подання апеляційної скарги у справі щодо оскарження постанови про порушення митних правил та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу сплачує судовий збір.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

При цьому, у п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вказувалось вище, позивачем оскаржується постанова Дніпропетровської митниці ДФС в справі про порушення митних правил, якою громадянина ОСОБА_1 начальника відділу митного оформлення ТОВ "Агро-Союз-Термінал" визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

У частині 5 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання позовної заяви), яка відповідно до вказаної вище постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 підлягає застосуванню при поданні позовів у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, визначено, що ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600 грн.

Таким чином, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 320 грн (0,2*1600=320).

Отже, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позову з вимогою про визнання протиправною та скасування постанови Дніпропетровської митниці ДФС в справі про порушення митних правил складав 320 грн.

Оскільки при поданні адміністративного позову в частині оскарження постанови про порушення митних правил сплаті підлягала сума судового збору в розмірі 320 грн, то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду в цій частині заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 480 грн (320*150%=480).

Крім цього, позивач у позові заявив вимогу про визнання протиправною та скасування постанови Державної фіскальної служби України від 29.06.2017, прийнятої за результатом перегляду постанови Дніпропетровської митниці ДФС в справі про порушення митних правил, що свідчить про подання фізичною особою позову з вимогою немайнового характеру.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 2017 рік становив 1600 грн, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позову з вимогою про визнання протиправною та скасування постанови Державної фіскальної служби України від 29.06.2017 складав 640 грн (0,4*1600=640).

Оскільки при поданні адміністративного позову в частині оскарження постанови Державної фіскальної служби України від 29.06.2017 сплаті підлягала сума судового збору в розмірі 640 грн, то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду в цій частині заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 960 грн (640*150%=960).

Отже, загальна сума судового збору, яка підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 8 жовтня 2019 року складає 1440 грн (480+960=1440).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004004

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта:

· ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8),

· реєстраційний номер облікової картки платника податків для фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);

Cудовий збір, за позовом ___________ (ПІБ особи чи назва установи, організації, яка подає апеляційну скаргу), __________ (Дата оскарження справи) по справі_______, Третій апеляційний адміністративний суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України (в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VII) до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Між тим, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)" від 29.03.2020 № 3275 (опублікований 02.04.2020) (далі - Закон № 3275) внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема Розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено новим пунктом 3, за змістом якого під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

З огляду на викладене вище, суд зобов`язує апелянта не пізніше 10-денного строку з дня закінчення каратнтину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме надати суду оригінал документу про сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169, 296, 298, 325, 328, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.10.2019 у справі №200/11373/17 (2-а/200/991/17) залишити без руху та надати строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги, не пізніше десяти днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає чинності з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю. Чумак