Справа № 140/4375/20
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2020-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2020 року ЛуцькСправа № 140/4375/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі позивач, ГУ ДСНС у Київській області) звернулося з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» (далі відповідач, ТзОВ «Вест Петрол Маркет») про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та споруд АЗС №09-16 ТзОВ «Вест Петрол Маркет» за адресою: Волинська обл., м.Луцьк, вул.Кременецька, буд.38 (Київська область, м. Кагарлик, вул. Жовтнева, 56), шляхом зобов`язання повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 31.01.2020 №27.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в ході проведення планової перевірки ТзОВ «Вест Петрол Маркет» щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки встановлено, що автозаправна станція експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки. В ході перевірки виявлено 24 порушення, які детально описані в акті перевірки від 31.01.2020 №27. Враховуючи те, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в акті перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб, у зв`язку з чим суб`єктом господарювання недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, керуючись ст.68 Кодексу цивільного захисту України, ГУ ДСНС у Київській області зобов`язане звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та споруд АЗС №09-16 ТОВ «Вест Петрол Маркет», за адресою: Волинська обл., м.Луцьк, вул.Кременецька, буд.38 (Київська область, м. Кагарлик, вул. Жовтнева, 56).

Зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення ТзОВ «Вест Петрол Маркет» шляхом заборони експлуатації (роботи) будівлі та споруд АЗС № 09-16 ТзОВ «Вест Петрол Маркет», за адресою: Волинська обл., м.Луцьк, вул.Кременецька, буд.38 (Київська область, м. Кагарлик, вул. Жовтнева, 56), направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 30.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без проведення засідання та виклику сторін.

Представником відповідача до суду подано відзив на позовну заяву (а.с.61-71), у якому він вказує на те, що не погоджується з вищевказаним позовом та просить суд відмовити у його задоволенні, оскільки виявлені в ході перевірки порушення товариством усунуті, окрім тих, які не підтвердженні належними доказами, що дані порушення наявні у відповідача, а також тих, що не можуть бути усуненні, оскільки не залежать від волі відповідача. Крім того, вказує на те, що позивач не довів обґрунтованість застосування такого заходу реагування як повне зупинення експлуатації (роботи) відповідача.

Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають до задоволення з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ГУ ДСНС у Київській області на підставі наказу про проведення планових перевірок від 10.12.2019 №1323, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 10.12.2019 №10555, повідомлення про проведення планового заходу із здійснення державного нагляду (контролю) від 10.12.2019 №66/1/14760 (а.с.14-15) проведено планову перевірку ТзОВ «Вест Петрол Маркет» щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на об`єкті - автозаправна станція, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 область, м.Кагарлик, вул.Жовтнева, 56, за результатами якої складено акт від 31.01.2020 №27 (а.с.17-25).

При здійсненні перевірки було встановлено порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, в тому числі вимог Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697 (далі - ППБУ), а саме:

1. Допущено зниження рівня пожежної безпеки об`єкта в частині облаштування зовнішнього протипожежного водопостачання, а саме: приміщення АЗС не забезпечено протипожежним водопостачанням для цілей пожежогасіння згідно ДБН В.2.5- 74:2013;

2. Не надано до розгляду проектну документацію щодо обладнання АЗС системою блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

3. До розгляду не представлено акти прийняття в експлуатацію системи блискавкозахисту;

4. До розгляду не представлено паспорти заземлювачів системи блискавкозахисту;

5. На об`єкті відсутній резерв пожежних сповіщувачів та зрошувачів, що повинен складати 10% від кількості змонтованих;

6. Допускаються до роботи АЗС особи, які не пройшли навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму і не мають про це відповідне посвідчення;

7. Автомобілі, що чекають черги на заправку, розміщуються ближче ніж за 3 метри до автомобіля, що заправляється;

8. Відсутні протипожежні двері, що відокремлюють приміщення операторської від інших приміщень;

9. В приміщенні на вікнах облаштовані глухі грати;

10. Допускається експлуатація тимчасових електромереж;

11. АЗС не оснащено жорсткою буксирною штангою довжиною не менше 3 м для евакуації транспортних засобів з території АЗС у випадку пожежі;

12. Не надано підтверджуючі документи очищення резервуарів АЗС;

13. АЗС не забезпечено розрахунковою кількістю піноутворювача;

14. Допускається заправляння побутових балонів зрідженим вуглеводневим газом;

15. Не надано до розгляду підтверджуючі документи декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки;

16. АЗС не обладнано системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення;

17. Не надано до розгляду підтверджуючі документи проведення експертизи декларації безпеки об`єктів підвищеної небезпеки;

18. Не заключений договір на аварійно-рятувальне обслуговування;

19. Не забезпечено працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту;

20. Не забезпечено працівників об`єкта відповідними засобами 313 ОД, які відповідають небезпекам об`єкта;

21. Не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту;

22. Не погоджено графіки об`єктових тренувань і навчань з питань цивільного захисту;

23. Не створено об`єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій;

24. Допускається здача в оренду об`єкта без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

Керівник або уповноважена особа суб`єкта господарювання не з`явилась для отримання акту. Акт направлено рекомендованим листом відповідачу (а.с.25).

Вирішуючи питання наявності правових підстав для застосування до відповідача заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та споруд автозаправної станції, суд приходить до таких висновків.

Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V) та Правилами пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, зареєстровані у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697 (далі Правила №1417).

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 4 Закону України №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Положеннями статті 64 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення (частина 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України).

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи (частина 3 статті 64 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052 (далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

У пункті 3 зазначеного Положення визначено, що основними завданнями ДСНС України, зокрема, є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно з частиною 2 статті 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (частина 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України).

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (статті 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно з пунктом 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Положеннями частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України).

Водночас, відповідно до частини сьомої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Аналіз наведених норм дає підстави суду для висновку, що зупинення експлуатації приміщень є заходом, який застосовується за наявності таких порушень пожежної та техногенної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Згідно з пунктом 24 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Відповідно до пункту 25 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.

Підпунктом 4.3.7 пункту 4.3 ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» встановлено, що небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Відповідно до пунктів 26, 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Поряд з цим, вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постанові Верховного Суду від 04.06.2019 у справі №809/443/16 (адміністративне провадження №К/9901/36946/18).

Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Так, із відзиву на позовну заяву та доданих до нього матеріалів слідує, що ТзОВ «Вест Петрол Маркет» усунено ряд порушень встановлених перевіркою, а саме:

- відповідно до п.11.1.9 ДБН Б.2.2-12 2018 «Планування та забудова територій» зовнішнє протипожежне водопостачання АЗС, які розташовані поза населених пунктів дозволяється не передбачати в таких випадках: - на АЗС рідкого моторного палива, де застосовуються підземні резервуари та відсутні приміщення сервісу; - на АГНКС, якщо відсутні приміщення сервісу. Враховуючи те, що на даній АЗС відсутні приміщення сервісу, зовнішнє протипожежне водопостачання дозволяється не передбачати (порушення 1);

- між ТзОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «КП ЕНРІ» укладено Договір №30/03-20 від 30.03.2020 (Копія рахунку на оплату №7303 від 06.04.2020), предметом якого є проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок (а саме АЗС) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (порушення 2, а.с.72-73);

- між ТзОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «КП ЕНРІ» укладено Договір №30/03-20 від 30.03.2020 (Копія рахунку на оплату №7303 від 06.04.2020), предметом якого є проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок (а саме - АЗС) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (порушення 3, а.с.72-73);

- між ТОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «КП ЕНРІ» укладено Договір №30/03-20 ВІД 30.03.2020 року (Копія рахунку на оплату №7303 від 06.04.2020 року), предметом якого є проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок (а саме - АЗС) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (порушення 4, а.с.72-73);

- між ТОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «Венбест» укладено Договір №20015-ОП від 01.04.2019 року, предметом якого є надання ТзОВ «Венбест» послуг ТзОВ «Вест Петрол Маркет» щодо спостереження та технічного обслуговування стану тривожної сигналізації на об`єктах замовника. Актом від 01.04.2019 року введено в експлуатацію тривожну сигналізацію на АЗС «Кагарлик» за адресою Київська область, місто Кагарлик, вул.Жовтнева, 56. Резерв пожежних сповіщувачів та зрошувачів, зберігається в організації, яка здійснює технічне обслуговування СПС, що підтверджується листом від ТзОВ «Венбест» від 04.05.2020 (порушення 5, а.с.75-86);

- працівники АЗК пройшли перевірку знань комісією підприємства за програмою пожежно-технічного мінімуму, що підтверджується копією протоколу №02-ОП від 05.08.2019 (порушення 6, а.с.87)

- проведений позаплановий інструктаж для операторів АЗК (порушення 7);

- глухі грати з вікон демонтовано. Доказом усунення є фотозвіт від 24.04.2020 (порушення 9, а.с.102);

- в приміщеннях АЗК прибрані тимчасові електромережі (порушення 10);

- АЗК забезпечено жорсткою буксирною штангою довжиною не менше 3 м. З ТОВ «ІНМЕХ» було укладено договір поставки № 08/04/2020 від 08.04.2020 року на виготовлення та поставку жорстких буксировочних штанг довжиною 3 м. Згідно специфікації від 08.04.2020 року та рахунку на оплату №10 від 08.04.2020 року до даного Договору ТОВ «Вест Петрол Маркет» було замовлено та оплачеано 14 буксировочних штанг. Актом № 11 від 13.04.2020 року підтверджується також факт виконання послуг (порушення 11, а.с.103-111);

- на АЗС проведено зачистку резервуарів зі складанням відповідних актів про виконанні роботи (порушення 12);

- піноутворювач закуплений у необхідній кількості та поставлений на АЗС, що підтверджується копією накладної №88 від 10.03.2020 року на переміщення піноутворювача марки «Альпен» в кількості 200 л (порушення 13, а.с.112);

- проведений позаплановий інструктаж персоналу (порушення 14);

- декларація безпеки об`єктів підвищеної небезпеки є в наявності (порушення 15, а.с.113);

- договори на аварійно-рятувальне обслуговування з місцевими АВРЗ направленні на підписання (порушення 18);

- закуплено необхідну кількість засобів індивідуального захисту та додатково забезпечено працівників (порушення 19);

- закуплено необхідну кількість засобів З1З ОД та забезпечено працівників (порушення 20);

- об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту проведені, що підтверджується звітом про проведення даних навчань від 22.01.2020 (порушення 21, а.с.119-121).

- розроблені графіки та направленні на узгодження до відповідних органів (порушення 22, а.с.122, 129).

- проведена закупівля необхідних матеріалів для створення матеріального резерву згідно номенклатури (порушення 23).

Разом з тим, щодо інших порушень, які відповідно до акту залишилися, то суд зазначає наступне.

Щодо допущення відповідачем порушення, а саме: відсутності протипожежних дверей, що відокремлюють приміщення операторської від інших приміщень (порушення 8), суд зазначає, що відповідно до п.2.3 Правил №1417 під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню. У відповідності до експертного висновку від 07.11.2018 року проведена експертна оцінка протипожежного стану багатопаливного автозаправного комплексу за адресою АДРЕСА_1 область, місто Кагарлик, вул. Жовтнева, 56 (а.с.88).

Даним висновком підтверджується відповідність об`єкта нормам протипожежної безпеки.

Також автозаправочна станція, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 область, місто Кагарлик, вул. Жовтнева, 56, була спроектована та побудована в 2001 році. Актом державної технічної комісії про прийняття закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію від 07.08.2001 року Державною технічною комісією, у складі якої також був наявний як орган Державного пожежного нагляду так і інспекція ДАБК, оглядом об`єкта було встановлено, що будівельно-монтажні роботи виконані згідно з проектом та виданими технічними умовами. За результатами огляду комісія прийняла рішення про введення в експлуатацію автозаправної станції (а.с.89-101).

Враховуючи викладене, обставини щодо порушення Правил №1417 є не підтвердженими.

Щодо допущення відповідачем порушення, а саме: АЗС не обладнано системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (порушення 16), суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 53 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України) на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (далі - автоматизовані системи).

Частиною третьою статті 53 КЦЗ України вказано, що на об`єктах з масовим перебуванням людей створюються та функціонують об`єктові системи оповіщення.

Згідно з частиною четвертою статті 53 КЦЗ України вимоги до автоматизованих систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування визначаються правилами, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Отже, законодавець за частинами першою, четвертою статті 53 КЦЗ України визначив два критерії для виникнення у суб`єктів господарювання обов`язку щодо встановлення автоматизованих систем раннього сповіщення про надзвичайні ситуації: автоматизовані системи встановлюються на об`єктах підвищеної небезпеки; вимоги до автоматизованих систем, їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування, повинні визначатися правилами, затвердженими МНС України чи ДСНС.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» об`єкт підвищеної небезпеки об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

За частиною четвертою статті 9 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» на основі ідентифікаційних даних Кабінет Міністрів України затверджує класифікацію об`єктів підвищеної небезпеки і порядок їх обліку.

Згідно зі статтею 13 Закону України «Про екологічну експертизу» перелік видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Отже, об`єктами підвищеної небезпеки є також і об`єкти, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Таким чином, з наведеного слідує, що об`єкти підвищеної екологічної небезпеки є об`єктами підвищеної небезпеки, оскільки є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Постановою КМУ «Про затвердження переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку» від 28.08.2013 №808 визначено перелік видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Так до таких об`єктів підвищеної екологічної небезпеки віднесено і АЗС, в т.ч. автомобільні газозаправні станції зрідженого газу.

У зв`язку із вказаним згідно з частиною першою статті 53 КЦЗ України слідує, що АЗС зобов`язані встановити автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення. Тобто, щодо АЗС наявний перший критерій (належність до об`єктів підвищеної небезпеки).

Щодо правил, що встановлюють вимоги до автоматизованих систем, їх було затверджено Наказом МНС України «Про затвердження Правил улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення» №288 від 15.05.2006.

Вказаним наказом МНС України було затверджено також перелік об`єктів, що підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій. До 03.08.2011 у цьому переліку було зазначено також АЗС та автомобільні газозаправні станції. Проте з 03.08.2011 АЗС та автомобільні газозаправні станції з переліку було виключено.

Отже, щодо АЗС на сьогодні відсутні правила улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення. Тому другий критерій щодо АЗС (Правила) - відсутній.

Таким чином, оскільки для АЗС правил, що встановлюють вимоги до автоматизованих систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування, затверджених центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, поки що не існує, суб`єкти господарювання можуть посилатися на цю колізію і вказувати, що вони хоч і зобов`язані, але законно не встановлюють автоматизованих систем у зв`язку з відсутністю правил їх улаштування, експлуатації та відсутності АЗС в переліку об`єктів, що підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій.

Крім того, розробка технічного завдання та робочого проекту щодо улаштування комплексу автоматизованих систем раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення можлива за умови дотримання в повному обсязі вимог ДБН В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення».

Відповідно до вимог п.3.2. вказаних ДБН В.2.5-76:2014 Автоматизована системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення (СРВНСО) - автоматизована система класу «людина-машина», у якій суміщено автоматичні процеси виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій, спостереження та оброблення інформації щодо поточного стану об`єктів та будівель, інженерних споруд, мереж, що розташовані на територія з ризиком прояву небезпечних явищ і процесів, оперативне надання користувачам фактичної та прогнозованої інформації, а також оповіщення (за необхідності) працівників та керівників об`єкта, відповідальних за стан техногенної безпеки, посадових осіб органів виконавчої влади та місцевого самоврядування і населення при безпосередній участі людини-оператора.

Монтування СРВНСО виконується на підставі затвердженої проектної документації та технічної документації підприємств-виробників з урахуванням вимог норм із монтажу систем автоматизації, протипожежного захисту, інших норм та нормативно-правових актів (пункт 5.9.1 ДБН).

Для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за технічним станом СРВНСО, а також для прийняття з СРВНСО та передавання (ретрансляції) тривожних сповіщень про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій до систем вищого рівня реагування на ці сповіщення - системи централізованого пожежного та техногенного спостереження (надалі - СЦПТС) застосовуються Пульти централізованого спостереження за СРВНСО (далі - ПЦС). Порядок підключення ПЦС до СЦПТС визначається нормативно-технічними та нормативно-правовими документами щодо створення та функціонування СЦПТС (п. 8.1 ДБН).

Так, згідно з вимогами п.8.2.1. ДБН В.2.5-76:2014 ПЦС розміщується в приміщеннях центрів обробляння тривожних сповіщень.

Як убачається з п.8.2.1 ДБН В.2.5-76:2014, оперативно-диспетчерська служба територіального органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, отримує та реагує на сигнал з СРВНСО за допомогою ПЦС, який розміщується в приміщеннях центрів обробляння тривожних сповіщень.

Відповідно до вимог п.5.2.20 ДБН В.2.5-76:2014 СРВНСО повинна автоматично формувати та за командою оператора передавати до ПЦС тривожне сповіщення щодо виявлення загрози або виникнення НС разом з ідентифікатором електронної картки аварії, з можливістю отримання від ПЦС сигналу підтвердження його прийняття.

Як убачається з п.5.2.21 вказаних ДБН, за відсутності відповідного реагування оператора СРВНСО на інформацію про наявність ознак загрози виникнення НС СРВНСО автоматично формує та передає до ПЦС відповідне тривожне сповіщення з ідентифікатором картки аварії за найгіршим сценарієм розвитку НС. Наведене свідчить, що ПЦС повинен отримувати з СРВНСО відповідні службові та тривожні сповіщення щодо загрози виникнення НС, у зв`язку з чим здійснюється відповідне подальше реагування на усунення загрози у порядку, визначеному вимогами ДБН В.2.5-76:2014. До того ж згідно додатку А «Склад системи» ДБН В.2.5-76:2014 до складу системи ПЦС має входити: сервер обробки даних, автоматизоване робоче місце оператора ПЦС, комунікаційне обладнання. Як убачається з додатку Е «Перевірка СРВНСО», під час прийняття СРВНСО до експлуатації проводиться перевірка, зокрема, наявності акта проведення дослідної експлуатації. При введенні в експлуатацію СРОВНСО складається акт, невід`ємним додатком якого є Акт тестового випробування щодо визначення технічної можливості передачі тривожного сигналу від систем спостереження до оперативно-диспетчерської служби (додатки Е, Ж ДБН В.2.5-76:2014). Тобто, від наявності та належної роботи ПЦС оперативно-диспетчерської служби залежить можливість введення в експлуатацію СРВНСО та реалізація покладених на неї функцій.

Згідно з наказом ДСНС України від 22.08.2014 №481 «Про організацію централізованого та техногенного спостерігання» центром спостерігання було визначено ДП «Центр громадської безпеки 112».

Водночас, у зв`язку з реорганізаційними заходами в системі ДСНС ДП «ЦГБ-112» наказом від 11.05.2016 №218 «Про припинення ДП «Центр громадської безпеки 112» шляхом ліквідації» - ліквідовано.

Наведене свідчить, що у відповідача відсутня фактична можливість усунення вказаного позивачем в акті перевірки порушення, оскільки у позивача відсутній відповідний уповноважений орган, який би забезпечував прийом сигналу з ПЦС від СРВНСО для реагування в разі виявлення загрози чи виникнення НС, як того вимагає ДБН В.2.5-76:2014.

Тобто, неможливість відповідача встановити СРВНСО на АЗС є наслідком недотримання самим же позивачем вимог ДБН В.2.5-76:2014 щодо необхідності забезпечення ПЦС, функціонування якого є обов`язковою умовою для улаштування та введення в експлуатацію СРВНСО на об`єкті.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що представником позивача відповідачу був направлений адвокатський запит від 15.04.2020 №15/04 щодо наявності та практичного функціонування в Головному управлінні ДСНС Київської області пульта централізованого спостереження за автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення (а.с.124-125).

Так, у відповіді від 29.04.2020 № 66/1/4290 ГУ ДСНС у Київської області повідомило про відсутність необхідності улаштування пульта централізованого спостереження за автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення з посиланням на наказ Міністерства розвитку громад і територій України від 16.01.2020 року №10, яким затверджено зміни до ДБН В.2.5-76:2014 та яким фактично виключено з ДБН розділ 8, що передбачав порядок улаштування вищевказаного пульта централізованого спостереження (а.с.126-127).

Таким чином, з даної відповіді вбачається відсутність улаштування в ГУ ДСНС Київської області пульта централізованого спостереження за автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення, а також що вимога ДБН В.2.5-76:2014 про обов`язковість улаштування даного пульта була чинна як на момент проведення перевірки відповідачем, так і є чинна на момент розгляду даної справи, оскільки Зміни №1 до ДБН В.2.5-76:2014, затвердженні наказом Міністерства розвитку громад і територій України від 16.01.2020 № 10, будуть чинними лише з 01.06.2020 року, як про це вказано в самих змінах.

Щодо допущення відповідачем порушення, а саме допуску здачі в оренду об`єкта без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (порушення 24), суд зазначає, що відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 05.06.2013 №440 «Про порядок подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки» декларація не подається орендарем об`єкта нерухомості (особою, яка використовує об`єкт нерухомості за цивільно-правовим договором, що не передбачає перехід права власності на такий об`єкт) за умови, що декларацію на об`єкт нерухомості зареєстровано його власником.

Так, згідно з договором оренди від 01.04.2019 №7/2, укладеного між ТзОВ НВЦ «ЄВРОДІМ» (орендодавець) та ТзОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ» (орендар), орендодавець передав, а орендар прийняв в тимчасове користування на підставі акта приймання-передачі від 01.04.2019 майно АЗС згідно переліку, що знаходиться за адресою: Київська область, м.Кагарлик, вул.Миронівська, 56 (колишня вул.Жовтнева) (а.с.114-118).

Відповідач у відзиві стверджує, що декларація №20-5 відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки була подана власником об`єкта нерухомості, а саме ТзОВ НВЦ «ЄВРОДІМ», про що позивачем не зазначено.

Враховуючи викладене, обставини щодо порушення порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, є не підтвердженими.

З урахуванням того, що ТзОВ «Вест Петрол Маркет» після проведення планової перевірки позивачем усунуто більшість порушень із тих, що зафіксовані в акті перевірки та враховуючи, що деякі порушення спростовані поданими відповідачем письмовими доказами, а ті порушення, які залишились не усунутими підприємством, зокрема, відсутність експертизи декларації безпеки об`єктів підвищеної небезпеки (порушення 17), не створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування заходів реагування до ТзОВ «Вест Петрол Маркет» у вигляді повного зупинення експлуатації автозаправної станції.

З врахуванням встановлених судом обставин справи та досліджених доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними, з огляду на що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, з урахуванням п.3 розділу VI «Прикінцевих положень» КАС України.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій