Справа № 340/1777/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

03 червня 2020 року Справа № 340/1777/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (позивач) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (відповідач), третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Знам`янський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про визнання протиправною та скасування вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач (через представника) звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 06 листопада 2019 року № Ф-97867-53 про сплату боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 23327 грн. 90 коп..

Відповідно з ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено те, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Слід зазначити, що правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон №2464-VI).

На підставі частини 1 ст. 2 Закону № 2464-VI його дія поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Згідно до абзацу 4, 5, 6 частини 4 статті 25 Закону № 2464-VI передбачено те, що платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до податкового органу вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це податкового органу, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Не підлягають оскарженню зобов`язання зі сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником.

Абзацом 8 частини 4 ст. 25 Закону №2464-VI визначено, що порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

При цьому, згідно абзацу 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI, у разі якщо згоди з податковим органом не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного податкового органу або оскаржити вимогу до податкового органу вищого рівня чи в судовому порядку.

Таким чином, положення Закону № 2464-VI передбачають наступні способи оскарження вимоги: адміністративний або судовий порядок.

Правове регулювання, наведене у абзаці 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI вказує, що навіть у випадку обрання адміністративного способу оскарження, за наслідками якого згоди з органом доходу і зборів не досягнуто (відмова у розгляді або у задоволенні скарги), у особи зберігається право оскаржити вимогу про сплату внеску ще і в суді.

Зазначене право має бути реалізоване протягом 10 днів з дня надходження відповідного рішення органу доходу і зборів платнику ЄСВ, тобто з дотриманням строків, визначених абз.9 ч.4 ст.25 Закону № 2464-VI.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 17.07.2019 року в справі №0740/1050/18, від 08.08.2019 року в справі №480/106/19.

Позивачем оскаржено вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 06.11.2019 р. №Ф-97867-53.

Позовну заяву засобами поштового зв`язку направлено до суду 29.05.2020 р.. При цьому, по змісту позовної заяви представник не зазначає коли позивач отримала спірну вимогу і чи скористалася правом на її оскарження в адміністративному порядку. При цьому представник вказує, що 12.03.2020 р. позивач отримала постанову третьої особи про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 02.03.2020 р. у ВП №61328905, яка була винесена на виконання вимоги від 06.11.2019 р. №Ф-97867-53 щодо стягнення недоїмки у сумі 21327,90 грн..

Таким чином, про існування оскаржуваної вимоги позивачу стало відомо 12.03.2020 р.. Водночас, чи зверталась вона до відповідача щодо отримання її копії, встановлення підстав її винесення та/або її оскарження, представник у позові не зазначає.

Отже, враховуючи дату отримання постанови від 02.03.2020 р. ВП №61328905 (12.03.2020р.), не надання доказів оскарження спірної вимоги в адміністративному порядку та дату звернення до суду щодо її скасування (29.05.2020р.), суд зробив висновок щодо пропуску позивачем десятиденного строку, встановленого ст.25 Закону №2464-VI, для оскарження такої вимоги в судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч.2 ст.123 КАС України).

Відтак, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною вимогою про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 06.11.2019 р. №Ф-97867-53.

Відповідно до частин 1. 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби CОVID-19", згідно з яким розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3. Цим пунктом передбачено, зокрема, що строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Так, постановою Кабміну України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" на всій території України установлений карантин з 12 березня 2020 р..

Постановою Кабміну України від 20 травня 2020 р. №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" цей строк продовжений до 22 червня 2020 р..

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 та п.3 "Прикінцеві положення" КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву позивача ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів із дня отримання даної ухвали або із дня закінчення карантину, запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько