Справа № 520/4326/2020
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2020-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

02 червня 2020 р. справа №520/4326/2020 Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ), третя особа - Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Шевченка, буд. 315-а, м. Харків, 61033) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, третя особа - Управління патрульної поліції в Харківській області, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо невиплати на користь ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з листопада 2015 до червня 2017 (включно);

- зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з листопада 2015 до червня 2017 (включно);

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не здійснення нарахування та виплати ОСОБА_1 доплат за службу в нічний час у листопаді 2015 року - 48 годин, грудні 2015 року - 64 години, січні 2016 року - 64 годин, лютому 2016 року - 32 години, березні 2016 року - 64 години, квітні 2016 року - 56 годин, травні 2016 - 64 години, червні 2016 року - 32 години, липні 2016 року - 8 годин, жовтні 2016 року - 64 години, листопаді 2016 року - 64 години, грудні 2016 року - 16 годин; січні 2017 року - 64 години, лютому 2017 року -32 години, березні 2017 року - 64 години, квітні 2017 року - 40 годин, травні 2017 року - 40 годин, червні 2017 року-16 годин;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 доплат за службу в нічний у листопаді 2015 року - 48 годин, грудні 2015 року - 64 години, січні 2016 року - 64 годин, лютому 2016 року - 32 години, березні 2016 року - 64 години, квітні 2016 року - 56 годин, травні 2016 - 64 години, червні 2016 року - 32 години, липні 2016 року - 8 годин, жовтні 2016 року - 64 години, листопаді 2016 року - 64 години, грудні 2016 року - 16 годин; січні 2017 року -64 години, лютому 2017 року - 32 години, березні 2017 року - 64 години, квітні 2017 року - 40 годин, травні 2017 року - 40 годин, червні 2017 року-16 годин.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що при дослідженні відомостей щодо нарахування та виплати грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по червень 2017 року стало відомо про відсутність нарахування та виплати грошового забезпечення, передбаченого ч.5 ст.94 ЗУ «Про Національну поліцію» (індексації грошового забезпечення) за період проходження служби на посаді командира роти №8 батальйону № 2 в управлінні патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції за період з листопада 2015 року по червень 2017 року.

Крім того, як зазначає позивач, під час проходження служби в управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції деяких час працював у змінному графіку та у період з листопада 2015 року до червня 2017 року виконував службові обов`язки у нічній час, проте відповідач не здійснював нарахування та виплату доплати за службу в нічній час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічній час.

Позивач, не погоджуючись з невиплатою та не нарахуванням йому сум індексації грошового забезпечення, а також не здійсненням доплат за службу в нічній час, звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

У відзиві на позов відповідач вказав, що від початку функціонування Національної поліції України з 07.11.2015 до 18.10.2017 індексація виплат заробітної плати поліцейським не проводилось через відсутність змін у порядку проведення індексації грошових доходів населення. Також відповідач зазначив, що визначений пунктом 11 розділу І Порядку № 260 трирічний строк, який передував зверненню позивача щодо виплати індексації, нарахування та виплати за нічний період несення служби з дня виникнення права на їх отримання, відліковується з 01.04.2017, а тому позивач не має права на виплату грошового забезпечення, в період з 07.11.2015 до 31.03.2017 взагалі, у зв`язку з запізненням за одержанням невиплаченого грошового забезпечення.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 у період з 07.11.2015 по 09.06.2017 перебував на посаді командира роти №8 батальйону № 2 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Управління патрульної поліції в Харківській області не є самостійною юридичною особою та є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції ().

Позивач звернувся з запитом до відповідача щодо надання інформації про грошове забезпечення, яке отримував командир роти № 8 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_1 щомісяця, за час проходження служби на вказаній посаді.

Листом Департаменту патрульної поліції від 06.03.2020 №214зі/41/5/05-2019 позивачу було надано відомості щодо нарахування та виплати грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по червень 2019 року.

В адміністративному позові позивач зазначає, що при дослідженні вказаних відомостей стало відомо про відсутність нарахування та виплати грошового забезпечення, передбаченого ч.5 ст.94 ЗУ «Про Національну поліцію» (індексації грошового забезпечення) за період проходження служби на посаді командира роти №8 батальйону № 2 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції за період з листопада 2015 року по червень 2019 року.

Також позивач звернувся до управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції з проханням надати інформацію щодо кількості нічних чергувань командира роти № 8 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_1 за період з 07.11.2015 по 09.06.2017.

З відповіді управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 71зі/41/14/01-2020 від 10.03.2020 судом встановлено, що кількість відпрацьованих годин позивачем у нічний час становить: 2015 рік: листопад - 48 годин, грудень - 64 години; 2016 рік: січень - 64 години, лютий -32 години, березень - 64 години. квітень - 56 годин, травень 64 години, червень - 32 години, липень - 8 годин, жовтень - 64 години, листопад - 64 години, грудень - 16 годин; 2017: січень - 48 годин, лютий - 32 години, березень - 64 години, квітень - 40 годин, травень 40 годин, червень 16 годин.

Згідно з відповіддю Департаменту патрульної поліції від 06.03.2020 № 214зі/41/5/05-2019 відповідач не здійснював позивачу нарахування та виплату доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Позивач, не погоджуючись з невиплатою та не нарахуванням йому сум індексації грошового забезпечення, а також не здійсненням доплат за службу в нічній час, звернувся до суду з даним позовом.

Зі змісту заяв по суті справи, наданих позивачем та відповідачем, судом встановлено, що між сторонами відсутній спір щодо фактичних обставин справи. Причиною виникнення спору є різне тлумачення сторонами положень законодавства в частині нарахування та виплати індексації грошового забезпечення поліцейських з 07.11.2015 по 09.06.2017, а також виплати доплати за службу в нічний час.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право, зокрема, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" (далі - Закон).

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 94 Закону, поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

На підставі ч. 5 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" грошове забезпечення позивача підлягає індексації відповідно до закону.

Правове регулювання інституту оплати праці наведено у розділі VI Кодексу законів про працю України.

Відповідно до ч. 6 ст. 95 КЗпП України заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.

Такий порядок регулює Закон України "Про індексацію грошових доходів населення", який визначає правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України, та Порядок проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. №1078, який визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення і поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону, грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін.

Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 5 п. 4 Порядку проведення індексації грошових доходів населення сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків.

Критерії виплати грошового забезпечення, зокрема, поліцейським Національної поліції, визначають Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 квітня 2016 року №260 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 р. за №669/28799.

Відповідно до п. 11 розділу I вказаного Порядку, грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

З урахуванням викладених обставин справи, суд дійшов висновку, що не нараховуючи та не виплачуючи позивачу суми індексації грошового забезпечення, відповідач діяв в супереч Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про індексацію грошових доходів населення", Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. №1078, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині визнання неправомірними дій та бездіяльність відповідача щодо невиплати на користь позивача індексації грошового забезпечення за період: з 07 листопада 2015 року по 09 червня 2017 року підлягають задоволенню.

Оскільки нормами законодавства України передбачено проведення індексації, в тому числі, грошового забезпечення поліцейських та обмеження виконання цих норм законодавства не може відбуватися за відсутністю відповідного порядку проведення індексації.

Таким чином, суд вважає, що відсутність змін у Порядку проведення індексації грошових доходів населення не є підставою для не виплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 09.06.2017.

Щодо вимог адміністративного позову про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо нездійснення нарахування та виплати позивачу доплати за службу в нічній час та зобов`язання здійснити відповідні виплати, суд зазначає наступне.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова №988) грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 п. 5 Постанови № 988 визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до ст. 94 Закону України «Про Національну поліцію» та Постанови № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських був затверджений Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (наказ Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260).

Пунктом 11 Розділу І Порядку № 260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

Відповідно до п. 11 Розділу ІІ Порядку №260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Як встановлено судом вище, з відповіді управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 71 зі/41/14/01-2020 від 10.03.2020 судом встановлено, що кількість відпрацьованих годин позивачем у нічний час становить: 2015 рік: листопад - 48 годин, грудень - 64 години; 2016 рік: січень - 64 години, лютий -32 години, березень - 64 години. квітень - 56 годин, травень 64 години, червень - 32 години, липень - 8 годин, жовтень - 64 години, листопад - 64 години, грудень - 16 годин; 2017: січень - 48 годин, лютий - 32 години, березень - 64 години, квітень - 40 годин, травень 40 годин, червень 16 годин.

Згідно з відповіддю Департаменту патрульної поліції від 06.03.2020 № 214зі/41/5/05-2019 відповідач не здійснював позивачу нарахування та виплату доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Підставою для нарахування таких доплат є отримані від управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції довідки обліку несення поліцейськими служби у нічній час за формою, визначеною у додатку 1 Порядку умов та виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС України від 06.04.2016 №260.

Суд звертає увагу, що у відзиві на позовну заяву відповідачем не зазначено будь-яких обставин, які слугували підставою для ненарахування та невиплати доплат за службу в нічний час у спірні періоди.

Таким чином, суд приходить до висновку про протиправну бездіяльність відповідача щодо не здійснення нарахування та виплати ОСОБА_1 доплат за службу в нічний час у листопаді 2015 року- 48 годин, грудні 2015 року - 64 години, січні 2016 року - 64 годин, лютому 2016 року - 32 години, березні 2016 року - 64 години, квітні 2016 року - 56 годин, травні 2016 - 64 години, червні 2016 року - 32 години, липні 2016 року - 8 годин, жовтні 2016 року - 64 години, листопаді 2016 року - 64 години, грудні 2016 року - 16 годин; січні 2017 року - 64 години, лютому 2017 року -32 години, березні 2017 року - 64 години, квітні 2017 року - 40 годин, травні 2017 року - 40 годин, червні 2017 року-16 годин

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до статті 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 1952 року кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У справі "Кечко проти України" Європейський суд з прав людини встановив, що мало місце порушення статті 1 Протоколу №1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також зауважив, що в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи припинити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне законодавство передбачає виплату певних надбавок, і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах доки відповідні положення є чинними (п. 23 рішення від 08.11.2005, заява №63134/00).

Так, реалізація особою права, яке пов`язане з отриманням коштів і базується на спеціальних та чинних на час виникнення спірних правовідносин нормативно-правових актах національного законодавства, не залежить від бюджетних асигнувань, відсутність яких не може бути підставою для порушення прав громадян.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини").

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень, на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності власних дій, під час розгляду справи у заявах по суті справи не довів належними та допустимими доказами правомірність власних дій (бездіяльності), які є предметом оскарження позивачем.

Як встановлено частиною 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі ст. 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Згідно Рішення ЄСПЛ по справі "Рисовський проти України" (Rysovskyyv. Ukraine) від 20.10.2011 року (заява № 29979/04), принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість.

З урахуванням визначеного статтею 8 Конституції України принципу верховенства права та встановлених статтею 2 КАС України завдань суду як державної правозахисної інституції, суд приходить до висновку про те, що з метою повного захисту порушених прав та інтересів особи, необхідним є саме зобов`язання Департаменту патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з листопада 2015 до червня 2017 (включно), а також доплат за службу в нічний у листопаді 2015 року - 48 годин, грудні 2015 року - 64 години, січні 2016 року - 64 годин, лютому 2016 року - 32 години, березні 2016 року - 64 години, квітні 2016 року - 56 годин, травні 2016 - 64 години, червні 2016 року - 32 години, липні 2016 року - 8 годин, жовтні 2016 року - 64 години, листопаді 2016 року - 64 години, грудні 2016 року - 16 годин; січні 2017 року - 64 години, лютому 2017 року - 32 години, березні 2017 року - 64 години, квітні 2017 року - 40 годин, травні 2017 року - 40 годин, червні 2017 року-16 годин.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ), третя особа - Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Шевченка, буд. 315-а, м. Харків, 61033) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо невиплати на користь ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з листопада 2015 року по червень 2017 року.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) індексацію грошового забезпечення за період з листопада 2015 року по червень 2017 року.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не здійснення нарахування та виплати ОСОБА_1 доплат за службу в нічний час у листопаді 2015 року - 48 годин, грудні 2015 року - 64 години, січні 2016 року - 64 годин, лютому 2016 року - 32 години, березні 2016 року - 64 години, квітні 2016 року - 56 годин, травні 2016 - 64 години, червні 2016 року - 32 години, липні 2016 року - 8 годин, жовтні 2016 року - 64 години, листопаді 2016 року - 64 години, грудні 2016 року - 16 годин; січні 2017 року - 64 години, лютому 2017 року -32 години, березні 2017 року - 64 години, квітні 2017 року - 40 годин, травні 2017 року - 40 годин, червні 2017 року-16 годин.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) доплат за службу в нічний у листопаді 2015 року - 48 годин, грудні 2015 року - 64 години, січні 2016 року - 64 годин, лютому 2016 року - 32 години, березні 2016 року - 64 години, квітні 2016 року - 56 годин, травні 2016 - 64 години, червні 2016 року - 32 години, липні 2016 року - 8 годин, жовтні 2016 року - 64 години, листопаді 2016 року - 64 години, грудні 2016 року - 16 годин; січні 2017 року -64 години, лютому 2017 року - 32 години, березні 2017 року - 64 години, квітні 2017 року - 40 годин, травні 2017 року - 40 годин, червні 2017 року-16 годин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Строк апеляційного оскарження рішення продовжується на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 02 червня 2020 року.

Суддя О.Г. Котеньов