Справа № 826/55/17
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/55/17
УХВАЛА

01 червня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі головуючого-судді Чаку Є.В. та суддів Файдюка В.В., Мєзєнцева Є.І., дослідивши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про скасування податкового повідомлення-рішення, скасування податкової вимоги, скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 липня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з даним судовим рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з тим, що апелянтом несплачено судовий збір; не надано доказів на підтвердження повноважень представника Головного управління Державної фіскальної служби у м.Києві, який підписав апеляційну скаргу, а також у зв`язку з пропуском строку апеляційного оскарження.

Скаржником було подано до суду клопотання, в якому останній просив продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 березня 2020 року продовжено строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

24.03.2020 року на адресу суду повторно надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 липня 2019 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року продовжено строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

24.04.2020 року на адресу суду від апелянта надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги. У клопотанні апелянт зазначив, що згідно внесених змін до КАС України строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню короновірусної хвороби (COVID-19).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2020 року продовжено строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

27.05.2020 року на адресу суду від апелянта надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, до якого долучено платіжне доручення про сплату судового збору.

Колегія суддів зазначає, що на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року апелянтом було надано докази сплати судового збору, докази на підтвердження повноважень представника Головного управління Державної фіскальної служби у м.Києві, який підписав апеляційну скаргу, а також клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Судом встановлено, що рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 10.07.2019 року було отримано ГУ ДФС у м.Києві 15.07.2019 року.

01.08.2019 року апелянтом було надіслано на адресу суду первинну апеляційну скаргу на вказане рішення, яка ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 вересня 2019 року року була повернута через невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Вдруге апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 10 липня 2019 року було надіслано до суду першої інстанції 11.12.2019 року.

Вказану апеляційну скаргу ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 року було залишено без руху, а потім ухвалою від 24.01.2020 року повернуто апелянту у зв`язку з не усуненням недоліків апеляційної скарги.

Втретє апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції було подано до суду першої інтанції 13 лютого 2020 року.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт посилаючись на судові рішення Верховного Суду зазначив, що КАС України встановлює два строки звернення до суду з апеляційною скаргою: або протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення, або протягом одного року з дня складання повного тексту судового рішення. Також, апелянт зазначив, що не мав можливості вчасно сплатити судовий збір. Крім того, апелянт зазначив, що при обмеженні апеляційного оскарження судових рішень порушується принцип справедливого та публічного суду, що суперечить Європейській конвенції

Проте, суд зазначає, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Статтею 296 КАС України закріплено вимоги щодо форми і змісту апеляційної скарги.

В свою чергу, статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо форми і змісту апеляційної скарги, належним чином оформлених документів на підтвердження повноважень представника, який підписав апеляційну скаргу.

Це стосується і суб`єктів владних повноважень, які фінансуються з Державного бюджету України, зокрема, в частині видатків на оплату судового збору, а тому держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

Отже, відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Маючи намір добросовісної реалізації належного права на апеляційний перегляд справи, сторона повинна забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору.

Відсутність у податкового органу коштів, призначених для сплати судового збору, як і наслідок, невиконання через це вимог закону і суду, своїх процесуальних обов`язків не може слугувати поважною підставою пропуску строку апеляційного оскарження судового рішення, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені в кошторисі такої установи своєчасно та у повному обсязі з урахуванням здійснених видатків за минулий бюджетний період.

Державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 19 лютого 2019 року у справі № 820/2921/17.

В даному випадку апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження обставин на які він посилається, а саме відсутність коштів на сплату судового збору; доказів вчинення постійних та послідовних дій, які б підтверджували намір апелянта щодо виконання вимог суду та вимог КАС України в частині надання доказів сплати судового збору.

Колегія суддів наголошує, що апеляційну скаргу суб"єктом владних повноважень подано втретє, а тому для поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач повинен навести обгрунтовані та підтверджені доказами поважні причини пропуску строку.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

В даному випадку, колегія суддів не знаходить підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та вважає, що відсутні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на те, що скаржник не подав клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням поважних причин його пропуску, колегія суддів вважає необхідним відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ГУ ДФС у м.Києві.

Керуючись ст. ст. 299, 325, 328 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про скасування податкового повідомлення-рішення, скасування податкової вимоги, скасування рішення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.В. Чаку

Судді В.В. Файдюк

Є.І. Мєзєнцев