Справа № 540/1129/20
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

01 червня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/1129/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Ковбій О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонська обласна державна адміністрація про визнання протиправним та скасування розпорядження "Про звільнення ОСОБА_1 " від 31.01.2020 року №16-Ос, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження Херсонської обласної державної адміністрації «Про звільнення ОСОБА_1 » від 31 січня 2020 року № 16-Ос;

- зобов`язати Херсонську обласну державну адміністрацію поновити ОСОБА_1 з 31 січня 2020 року на посаді директора Департаменту розвитку економіки Херсонської обласної державної адміністрації;

- стягнути з Херсонської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середній заробіток за період з 31 січня 2020 року по дату постановления судового рішення.

Ухвалою суду від 12.05.2020 року позовну заяву залишено без руху для надання можливості позивачу звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення або надати належні та допустимі докази власних тверджень перебування на стаціонарному лікуванні в період з 25.02.2020 року по 02.03.2020 року.

26.05.2020 року позивачем надано до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду, у якому він зазначає, що внаслідок розладу здоров`я був вимушений звернутись 25.02.2020 року за медичною допомогою, листок тимчасової непрацездатності у період з 25.02.2020 року по 02.03.2020 року позивач не оформлював, оскільки в цей період був не працевлаштований.

Як зазначає позивач, вказані обставини перешкоджали йому реалізувати право на звернення до суду. На підтвердження своїх пояснень позивач надає копію виписки з лікарні, довідку рентгенолога та направлення до рентгенолога.

Надаючи правову оцінку вказаним доводам сторін, а також вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

Так, в позовній заяві не заперечується позивачем, що місячний строк звернення до суду, передбачений ч.5 ст. 122 КАС України, на оскарження розпорядження Херсонської обласної державної адміністрації «Про звільнення ОСОБА_1 » від 31 січня 2020 року № 16-Ос закінчився 29.02.2020 року.

Отже, ця обставина згідно приписів ч.1 ст. 78 КАС України є встановленою та не підлягає доказуванню. Відтак, позивачем самостійно зазначено, що останнім днем строку звернення до суду було 29.02.2020 року. Натомість, з позовом до Херсонського окружного адміністративного суду він звернувся 30.04.2020 року, тобто з пропуском встановленого ст.122 КАС України місячного строку.

ОСОБА_1 клопоче про поновлення строку звернення до суду в позові та у відповідному клопотанні поданому на усунення недоліків позову 26.05.2020 року.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку звернення позивач вказує, що ним пропущено місячний строк звернення до суду передбачений ч.5 ст. 122 КАС України для справ щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження та звільнення з поважних підстав, оскільки з 25.02.2020 по 13.03.2020 року він перебував на стаціонарному лікуванні, а з 12.03.2020 року в Україні установлено карантин, що є самостійною підставою для поновлення строку.

Оцінивши доводи позивача суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом на підставі зазначеного нижче.

Так, Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. При цьому звернення до суду може здійснюватися у межах встановленого строку, який в адміністративному судочинстві визначений як строк звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України)

За приписами ч. 4 ст. 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому, змістом положень Кодексу адміністративного судочинства України не визначено граничні межі, у яких адміністративні суди можуть приймати рішення про поновлення строку звернення до суду, а також не містить конкретних підстав та критеріїв, за якими можливо оцінити поважність причин пропуску відповідного строку.

Правова природа строку звернення до суду дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Згідно частин 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" та " Круз проти Польщі" виходить з того, що реалізуючі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу у ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої відступлення від принципу правової визначеності через відновлення строку звернення до суду виправдано лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру (справа «Салов проти України»), зокрема, з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи (справа «Сутяжник проти Росії», п. 38).

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення ЄСПЛ, як правило, враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи «Бочан проти України», «Смірнова проти України», «Федіна проти України», «Матіка проти Румунії» та інші).

Загалом, згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи "Волчлі проти Франції"], "ТОВ "Фріда" проти України").

Отже, аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить, серед іншого, із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Суд враховує, що обґрунтовуючи поважність пропуску строку звернення до суду позивач зазначає дві окремі підстави: період власної непрацездатності (пов`язаної з хворобою) та період карантину, введений на території України.

Щодо другої обставини суд зазначає наступне.

Так, Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" установлено з 12 березня 2020р. до 22 травня 2020р. на усій території України карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 року "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" продовжено до 22 червня 2020 року.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3.

Згідно якого, окрім іншого, передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст. 122 КАС України, а також строки звернення до адміністративного суду продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже, період строку звернення до суду з 12.03.2020 року, в силу наведених приписів КАС України не може вважатись пропущеним.

Щодо поважності пропуску строку звернення до суду, що мав місце з 01.03.2020 року по 11.03.2020 року, суд зазначає наступне.

Так, 26.05.2020 року позивачем надано до суду належні докази незадовільного стану його здоров`я (виписку з медичної картки амбулаторного хворого, довідки лікарів) в яких зазначено про проходження ОСОБА_1 медичного огляду 27.02.2020 року та про його госпіталізацію з 03.03.2020 року.

Враховуючи зазначене, а також характер захворювання позивача, що передбачає його малорухливість, суд дійшов висновку, що стан здоров`я ОСОБА_1 перешкоджав його своєчасному зверненню до суду. Тобто, судом встановлено існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами, що має наслідком поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до п. 7 ч. 5 ст. 243 КАС України окремим документом викладаються ухвали з питань, зокрема, поновлення процесуальних строків.

Керуючись ст.ст. 6, 121, 121, 243, 248, КАС України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 - задовольнити.

Причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 з позовом до Херсонської обласної державної адміністрації визнання протиправним та скасування розпорядження "Про звільнення ОСОБА_1 " від 31.01.2020 року №16-Ос, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - визнати поважними та поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення, оскарженню не підлягає та є обов`язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Суддя О.В. Ковбій