Справа № 953/6564/20
Суддя: Бородіна Н. М.
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/6564/20
2-а/953/283/20
У х в а л а

"01" червня 2020 р. Київський районний суд м.Харкова у складі головуючої судді Бородіної Н.М., за участю секретаря Кострової О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора роти №4 батальйону №1 УПП в Харківській області лейтенанта поліції Набойченко Євгена Володимировича про визнання дій протиправними та скасування постанови,-

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся у суд з позовом до відповідача, інспектора роти №4 батальйону №1 УПП в Харківській області лейтенанта поліції Набойченко Є.В., в якому просить суд визнати протиправними дії відповідача протиправними, скасувати постанову серія ЕАК №2413776 від 20.04.2020року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.122 КУпАП , провадження у справі закрити.

Відповідно до ч.3, ч.4 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка вовинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Частинами 1, 2 статті 222 КУпАП, визначено, що органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, в тому числі про порушення правил дорожнього руху.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

У Постанові від 26.12.2019 по справі № 724/716/16-а, Верховний суд дійшов висновків, що заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду.

Також, Верховний суд висловився щодо належного відповідача у подібних правовідносинах. Так, державні інспектори відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Відповідачем у справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Враховуючи викладене суд вважає за необхідне залучити УПП в Харківській області ДПП до участі у справі, у якості співвідповідача.

До суду від представника Департаменту ПП надійшло клопотання про залишення позову без руху у зв`язку з несплатою судового збору.

Згідно з приписами частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З 01 листопада 2011 року набрав чинності Закон України "Про судовий збір", яким регулюються питання розміру судового збору, порядку його сплати та звільнення від сплати, а не Кодексом України про адміністративні правопорушення.

З огляду на те, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України "Про судовий збір".

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Слід зазначити, що відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення 3 об`єктів оплати судовим збором.

Разом із тим, відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ятастатті 4 Закону № 3674-VI).

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має бути сплачено судовий збір або додано документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України - суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст.ст.48, 171 КАС України

ухвалив:

Залучити Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції до участі у справі, у якості співвідповідача.

Залишити адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора роти №4 батальйону №1 УПП в Харківській області лейтенанта поліції Набойченко Євгена Володимировича про визнання дій протиправними та скасування постанови, без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків шляхом надання безпосередньо до суду протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали, доказів сплати судового збору в сумі 420 грн. 40 коп. (реквізити сплати маються на сайті суду ).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://ki.hr.court.gov.ua (адреса сайту суду http://court.gov.ua/sud2018/)

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення у строк встановлений судом недоліків позову, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Бородіна