Справа № 160/4368/20
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2020-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 червня 2020 рокуСправа № 160/4368/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Кам`янського коледжу фізичного виховання про застосування заходів реагування,
21.04.2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Кам`янського коледжу фізичного виховання, у якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.04.2020 року відкрито провадження у адміністративній справі; справу №160/4368/20 призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
19.05.2020 року відповідачем надано відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого вказано, що вимоги позивача не визнає, оскільки наразі ряд порушень виправлено. Учбовий корпус за адресою: вул. Подільська, 74 забезпечено автоматичною сигналізацією. У наявності 74 вогнегасника. Металеві протипожежні двері в будівлі встановлено з часу забудови об`єкту, пожежні крани комплекта укомплектовано важелем для полегшення відкривання вентиля. Щодо обладнання приміщень системами протипожежного захисту, системою автоматичної сигналізації, системою оповіщення про пожежу, відповідач зазначив, що протягом року та при належному фінансуванні всі приміщення будівлі навчального корпусу будуть обладнання відповідними системами. Також при належному фінансуванні та протягом року і приміщення корпусу (зал важкої атлетики) буде дообладнане системою ОПС та системою оповіщення людей про пожежу. Пофарбовано стаціонарні зовнішні пожежні сходи. Лабораторні випробування наявних засобів захисту органів дихання від вражаючих факторів буде здійснено одразу після закінчення карантину та при належному фінансуванні. Страхування членів добровільної пожежної дружини планується на травень-червень 2020 році та при належному фінансуванні. Відповідач також зауважив, що адміністрація Кам`янського коледжу фізичного виховання неодноразово зверталася про виділення коштів на протипожежні роботи в гуртожитку та навчальному корпусі до Міністра освіти і науки України Квіти С.М. листом від 08.07.2014 р. № 470, листом до Голови Дніпропетровської обласної ради Пригунова Г.О. від 26.02.2019 року № 158. Проте, відсутність фінансування та запровадження карантину роботи бути призупинені. Роботи по усуненню порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки будуть поновлені після закінчення карантину при належному фінансуванні. Окремо відповідач зауважив, що виявлені позивачем порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі, але можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі, оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер і він не виникає внаслідок виявлених порушень. Кам`янський коледж фізичного виховання не згодний з тим, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки несуть загрозу життю та здоров`ю людей та вважає, що настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть привести до займання, розповсюдженню вогню, виникнення аварій та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища. З урахуванням викладеного, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.
29.05.2020 року позивачем засобами електронного зв`язку надано пояснення щодо стану усунення порушень, в якому зазначено, що наразі значна кількість порушень залишається не усунутими відповідачем. Також у позивача не було підстав для проведення позапланової перевірки з метою підтвердження усунення порушень. Позивач зауважив, що обставини, які стали підставою для звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати.
02.06.2020 року позивачем надано додаткові пояснення щодо стану усунення порушень. В обґрунтування додаткових пояснень позивачем зазначено наступне. У період з 21.01.2020 р. по 24.01.2020 р. проведено позапланову перевірку відповідача, за результатами якої складено акт №74 від 24.01.2020 р. Актом №74 від 24.01.2020 р. було встановлено 9 порушень у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, на підставі акту №74 від 24.01.2020 р. подано цей позов до суду. У період з 18.02.2020 р. по 21.02.2020 р. проведено планову перевірку відповідача, за результатами якої складено акт №103 від 21.02.2020 р. Актом №103 від 21.02.2020 р. підтверджено виконання 4 порушень, зазначених у акті №74 та виявлено 4 нових порушення, на які видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 21.02.2020 р. №85. Позивач зазначив, що такі порушення не були підставою для звернення до суду та виявлені після подання цієї позовної заяви. Проте, обставини, які стали підставою для звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, не перестали існувати та порушення не усунуті відповідачем.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
Кам`янський коледж фізичного виховання зареєстрований юридичною особою, про що 24.09.2004 р. вчинено запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про включення відомостей про юридичну особу; ідентифікаційний код 02928410.
За результатами перевірки складено акт №74 від 24.01.2020 р.
Зміст порушень зафіксований в акті №74 від 24.01.2020 р. та полягає в такому.
По гуртожитку за адресою:
2) приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014, а саме: системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей (п. 15 таблиця Б.1 додаток Б ДБН В.2.5-56-2014), що є порушенням п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ;
3) під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: вихід на покрівлю зі сходової клітини не виконано через протипожежні двері 2-го типу (п. 8.6, п. 6.2, п. 6.4, таблиця 3 ДБН В. 1.1-7:2016), що є порушенням п. 2.3 глави 2 розділу III ППБУ;
4) під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не встановлені протипожежні двері з нормованою межею вогнестійкості в приміщенні електрощитової (п. 6.31. п. 6.4, таблиця 3 ДБН В. 1.1 -7:2016), що є порушенням п. 2.3 глави 2 розділу III ППБУ;
5) допускається експлуатація пошкодженого вимикача в коридорі 2-го поверху, що є порушенням п. 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ;
6) допускається використання в підвальних приміщення світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпака), що є порушенням п. 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ.
1) приміщення корпусу не дообладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014, а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення людей про пожежу та управління евакуюванням (п. 7.1.1 таблиця А.1 додаток Л ДБН В.2.5-56-2014; п. 5.3 таблиця Б.1 додаток Б ДБН В.2.5-56-2014), що є порушенням п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ; п. 6 розділу VI Наказу Міністерства освіти і науки України від 15.08.2016 №974 «Про затвердження Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України»;
2) в кабінеті інформатики лінію живлення побутового кондиціонеру не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту, незалежно від наявності захисту на загальній лінії, що є порушенням п. 2.26 глави 2 розділу IV ППБУ;
3) не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту груповий електрощіток в електрощитовій, що є порушенням п. 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ.
Копію акту №74 від 24.01.2020 р. вручено заступнику директора Кам`янського коледжу фізичного виховання 24.01.2020 року.
В акті №74 від 24.01.2020 р. в розділі «Пояснення, зауваження або заперечення» зазначено, що зауваження будуть усунуті при наявності відповідного фінансування.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що на момент звернення до суду відповідачем не усунуто виявлені у ході позапланової перевірки порушення.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно зі ст. 1, ч. 5, ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із ч. 1, ч. 2 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст. 7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Частиною 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять:органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду;органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст. ст. 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінюючи усі докази, надані суду у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно з ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Згідно з п. п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Як видно з проаналізованих положень чинного законодавства, позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
За результатами позапланової перевірки складено акт №74 від 24.01.2020 р., згідно з яким у ході позапланової перевірки встановлено низку порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, працюючого персоналу, учнів, відвідувачів, інших громадян, а також осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.
В акті перевірки в розділі «Пояснення, зауваження або заперечення» зазначено, що зауваження, заперечення щодо виявлених порушень та до проведеного заходу відсутні, порушення будуть усунуті при наявності відповідного фінансування.
Відповідачем у ході судового розгляду справи зазначено про часткове усунення виявлених у ході позапланової перевірки порушень. Так, пожежні кран-комплекти укомплектовано важелем для полегшення відкривання вентиля та пофарбовано стаціонарні зовнішні пожежні сходи.
Проте, суд не може врахувати наведені доводи відповідача, оскільки наведені порушення вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки не були виявлені позаплановою перевіркою та відповідно, не встановлені актом №74 від 24.01.2020 р., який став підставою для звернення позивача з цим позовом.
Натомість, згідно з поясненнями позивача порушення, встановлені актом позапланової перевірки №74 від 24.01.2020 р., частково усунуті відповідачем, а саме: усунуто порушення №5 акту №74 від 24.01.2020 р. щодо експлуатації пошкодженого вимикача в коридорі 2-го поверху, порушення № 6 щодо використання в підвальних приміщеннях світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпака) - в гуртожитку, а також усунуто порушення №8 щодо незабезпечення лінії живлення побутового кондиціонера автономним пристроєм електричного захисту та порушення №9 щодо неоснащення схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту груповий електрощіток в електрощитовій - в навчальному корпусі.
Також позивачем зазначено, що з урахуванням часткового усунення порушень, виявлених у ході позапланової перевірки, обставини, які стали підставою для звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати.
Отже, фактично з переліку виявлених у ході позапланової перевірки порушень на час розгляду справи відповідачем усунуто лише декілька, що підтверджено позивачем.
Суд зазначає, що порушення, які наразі не усунуті, є суттєвими.
Так, відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення може призвести до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у ній, а гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відтк, порушення, які були виявлені під час позапланової перевірки відповідача, та які залишаються не усунутими на час розгляду справи, є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
У зв`язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов`язковими для встановленого законодавством кола суб`єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Не дотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до п. п. 24, 33 ч. 1 ст. 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Доводи відповідача стосовно того, що виявлені порушення вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки будуть усунуті з належним фінансуванням не приймаються судом до уваги, оскільки на момент розгляду справи такі порушення існують та не усунуті відповідачем.
Отже, обставини, які стали підставою для звернення до суду з цим позовом, не перестали існувати та порушення не усунуті у повному обсязі.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час позапланової перевірки об`єктів відповідача створюють загрозу життю та здоров`ю людей (дітей, працюючого персоналу, відвідувачів, осіб, які здійснюють ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення, тощо), і на цей час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Ухвалою суду від 22.04.2020 року позивачу відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.
26.05.2020 року позивачем надано платіжне доручення №634 від 06.05.2020 року про сплату судового збору у сумі 2102 грн.
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Враховуючи той факт, що у матеріалах справи відсутні докази понесення позивачем судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.
Керуючись ст. ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський