Справа № 361/4236/17
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 361/4236/17
УХВАЛА

01 червня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Пилипенко О.Є., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючої судді - Шурка О.І., суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Броварської міської ради Київської області про визнання дій протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И Л А :

У липні 2017 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області з позовом до Броварської міської ради Київської області (далі - Відповідач, Броварська міськрада), в якому просив:

- визнати протиправними дії Броварської міської ради Київської області в частині прийняття нею рішення від 22.06.2017 року № 600-30-07 «Про відмову у наданні дозволів громадянам на розроблення проектів землеустрою», зокрема, пунктів 2, 3, 4, 5 і 6, якими ОСОБА_1 повторно було відмовлено у задоволенні його клопотань від 06.01.2016 № 9-5-Л-11/у; від 27.05.2015 № 9-5-Л-693/у; від 18.05.2016 № 9-5-Л-1186; від 10.08.2016 № 9-5-Л-1035/у та від 27.07.2016 № 9-5-Л-1035/1/у про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 0,1000 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) в межах міста Бровари, у зв`язку тим, що подані ним клопотання не відповідають вимогам чинного законодавства, а саме: не додані графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки;

- скасувати пункти 2, 3, 4, 5 і 6 рішення Броварської міської ради Київської області від 22.06.2017 № 600-30-07 щодо відмови у наданні ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення вказаної вище земельної ділянки;

- зобов`язати Броварську міську раду Київської області відшкодувати Позивачу середню вартість земельної ділянки в місті Бровари Київської області в розмірі 1200 000 грн. та стягнути з відповідача на його користь грошову суму в розмірі 1200 000 грн., що надасть йому можливість купити земельну ділянку;

- зобов`язати Броварську міську раду Київської області відшкодувати позивачу матеріальні збитки в розмірі 1 500 000 грн. та стягнути цю суму матеріальних збитків на його користь, а також сплатити окремо всі витрати Позивача на ліки та обстеження;

- зобов`язати Броварську міську раду Київської області відшкодувати ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1 500 000 грн. та стягнути цю суму моральної шкоди з Відповідача на його користь.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 20.12.2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.03.2020 року, позов задоволено частково: зобов`язано Броварську міську раду Київської області розглянути на черговій сесії міської ради питання щодо грошової компенсації ОСОБА_1 вартості неотриманої ним земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у АДРЕСА_1 ; у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. У березні 2020 року ОСОБА_1 подано позовну заяву про розгляд справи № 361/4236/17 за нововиявленими та/або виключними обставинами.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської міської ради Київської області про розгляд адміністративної справи за нововиявленими та виключними обставинами повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2020 року було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 травня 2020 року розгляд скарги було призначено у відкритому судовому засіданні на 03 червня 2020 року.

26 травня 2020 року позивач ОСОБА_1 на електронну адресу суду направив заяву про відвід головуючого судді Шурка Олега Івановича та суддів Василенка Ярослава Миколайовича, Ганечко Олени Миколаївни. 27 травня 2020 року вказану заяву було передано головуючому судді Шурку О.І. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Шурка Олега Івановича, Василенка Ярослава Миколайовича та Ганечко Олени Миколаївни визнано необґрунтованою, передано справу № 361/4236/17 для визначення судді у порядку, встановленому частиною 1 ст. 31 КАС України.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід судді, приходжу до висновку про відсутність підстав для її задоволення, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених пунктом 3 частини п`ятої статті 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

В обґрунтування вимог заяви про відвід колегії суддів заявник посилається на те, що «головуючий суддя Шурко О.І., суддя Василенко Я.М. та за допомогою судді Ганечко О.М., на думку позивача, є членами організованого злочинного угрупування, особами заінтересованими в результаті розгляду справи, які через втручання в автоматизовану систему розподілу справ за попередньою змовою з суддею Дутчак І.М., позбавляють позивача права на розгляд справи безстороннім та неупередженим судом, фальшуючи та підробляючи обставини справи». Також заявник, зокрема, зазначає, що судді Шурко О.І. та Василенко Я.М. неодноразово брали участь в розгляді справи № 361/4236/17; оскільки на даний час розглядається справа за виключними обставинами, дані судді не мають права розглядати апеляційну скаргу.

Як зазначалось вище, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Так, визначення складу суду передбачено статтею 31 КАС України.

Відповідно до п. 1 - 3 ст. 31 КАС України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Відповідно до п. 16 - 19 вищевказаної статті результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Протокол має містити такі відомості:

1) дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу;

2) номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, ім`я (найменування) учасників справи;

3) інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, за яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача;

4) підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу);

5) прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.

Особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Так, відповідно до матеріалів справи, оформлено протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями, відповідно до якого для розгляду справи № 361/4236/17 визначений склад колегії суддів (за наявності):

1. Шурко О.І. - головуючий суддя.

2. Василенко Я.М.

3. Ганечко О.М.

При цьому, на сайті судової влади щодо справи №361/4236/17 (провадження №А/855/8254/20) розміщено звіт про її автоматизований розподіл.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що передача даної справи головуючому судді Шурку О.І., суддям Ганечко О.М. та Василенку Я.М. здійснювалася за наслідками проведеного у відповідності до вимог КАС України та Положення №30 автоматизованого розподілу, у зв`язку з чим підстави стверджувати про порушення правил автоматизованого розподілу судової справи між суддями чи втручання у його здійснення, на чому наполягає ОСОБА_1 , відсутні.

У справі «Газета Україна-Центр проти України» (заява № 16695/04), рішення від 15 липня 2010 року ЄСПЛ зазначив, що «відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності».

З вищезазначеного вбачається, що для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність відповідних вищезазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв (зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав та свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Так, щодо доводів ОСОБА_1 з приводу повторної участі суддів Шурко О.І. та Василенко Я.М. в розгляді справи № 361/4236/17 варто зазначити наступне.

Статтею 37 КАС України визначено перелік підстав щодо недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Як вже було зазначено, суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі (ч. 6 ст. 37 КАС України).

Відповідно до матеріалів справи, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу не на рішення суду за результатами розгляду заяви за виключними обставинами у цій адміністративній справі, а на ухвалу суду, якою заяву про розгляд адміністративної справи за нововиявленими та виключними обставинами повернуто позивачеві. Тобто, під час розгляду апеляційної скарги буде вирішуватися виключно питання правомірності повернення судом першої інстанції заяви ОСОБА_1 з підстав не усунення її недоліків після залишення такої заяви ухвалою суду без руху. Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також те, що відсутні будь-які докази прямої чи опосередкованої заінтересованості колегії суддів в результаті розгляду даної справи, обставини, які викликають сумнів у їх неупередженості або об`єктивності, суддя - доповідач вважає заявлений відвід необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 243, 321, 325 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И Л А :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючої судді - Шурка О.І., суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.Є. Пилипенко