Справа № 697/557/20
Суддя: Льон О. М.
Дата ухвалення: 2020-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 697/557/20
Провадження № 2-а/697/18/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2020 року

Канівський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючого судді Льон О.М.,

з участю: секретаря судових засідань Берегової А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Каневі клопотання представника третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору про залишення без руху адміністративного позову Бовшика Миколи Юрійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до старшого державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Канівському районі та м.Каневу Держгеокадастру області Щербини Михайла Анатолійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

23.03.2020 до Канівського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява Бовшика М.Ю ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 до старшого державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Канівському районі та м.Каневу Держгеокадастру області Щербини Михайла Анатолійовича про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою судді від 25.03.2020 даний позов залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області Русакова Г.С. від 06.04.2020 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 23.04.2020.

Згідно протоколу про повторний авторозподіл, справу передано для подальшого розгляду судді Льон О.М.

Ухвалою судді Льон О.М. від 23.04.2020 прийнято до свого провадження дану справу та призначено справу до розгляду по суті у спрощеному провадженні без виклику сторін.

Ухвалою судді від 22.05.2020 здійснено перехід з розгляду адміністративної в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін в розгляд справи у порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 .

27.05.2020 на адресу суду надійшло клопотання представника третьої особи - адвоката Хорошун О.М. про залишення адміністративного позову без руху. Клопотання мотивовано тим, що в ухвалах суду від 06.04.2020 про відкриття провадження у справі та від 23.04.2020 про прийняття до провадження справи, відсутні посилання на поновлення строків звернення позивача до суду. Станом на 25.05.2020 судом не вирішено питання щодо поновлення строку звернення позивача до суду. Крім того позивачем до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору або документ, який підтверджує підстави для звільнення від їх сплати, що узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду висловленою від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

У судове засідання представник позивача - адвокат Бовшик М.Ю. не з`явився, надав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, вважає їх такими, що підлягають задоволенню. У задоволенні клопотання про залишення адміністративного позову без руху просить відмовити, оскільки у даній справі уже відкрито провадження, а питання про залишення позовної заяви без руху повинно вирішуватись до винесення ухвали суду про відкриття провадження у справі. Питання щодо сплати судового збору позивачем має вирішуватись судом до призначення у справі судового засідання. Вважає, що ухвали суду від 06.04.2020 та від 23.04.2020 є такими, що відповідають вимогам статті 248 КАС України.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи міститься розписка (а.с.85).

Представник третьої особи - адвокат Хорошун О.В. у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про проведення судового засідання призначеного на 03.06.2020 за її відсутності, подане нею клопотання про залишення позову без руху підтримує та просить задовольнити.

Суд, вивчивши матеріали справи приходить до наступного.

Згідно з ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Частиною 6 ст.161 КАС передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Судом встановлено, що вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею Канівського міськрайонного суду Русаковим Г.С. не вирішено клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду, натомість в ухвалі судді від 25.03.2020, обставини на які посилається позивач у позові, як підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду визнані неповажними.

На виконання ухвали суду від 25.03.2020 представником позивача 30.03.2020 подано до суду заяву позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на оскарження рішення постанови про накладення адміністративного стягнення, яка фактично дублює причини поважності невчасного звернення до суду з адміністративним позовом, що були зазначені представником позивача у позові. Додатково зазначено, що поважними причинами не звернення до суду з даним позовом стало відсутність сполучення між с. Беркозівка Канівського р-ну до м. Канева, відсутність коштів на адвоката, похилий вік та юридичну необізнаність.

Суд звертає увагу позивача на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 809/1087/17, від 22 листопада 2018 року у справі № 815/91/18, від 11 липня 2019 року у справі №0940/1181/18, 14 серпня 2019 року у справі №826/8986/16 та від 31 жовтня 2019 року справі №823/1915/18.

Тобто, правила строку звернення до суду, які закріплені в нормах КАС України є свого роду «фільтром», який сприяє формуванню законного і справедливого правосуддя, унеможливлюючи зловживання правом на звернення та стабілізуючи суспільні відносини. Однак неправильно застосовувати його, як перешкоду в зверненні до суду для захисту порушених прав та інтересів особи, не дозволяється.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на звернення до суду, суд виходить з оцінки та аналізу всіх обстав наявних у матеріалах позовної заяви, із того чи мав заявник за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справи «Девеер проти Бельгії» рішення від 27.02.1980, «Голдер проти Сполученого Королівства» рішення від 21.02.1975).

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, пункт 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Отже, позивачем та представником позивача не надано достатніх доказів для поновлення строку звернення до суду, а підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду, зазначені позивачем в позові, слід визнати неповажними.

Таким чином позивачу слід звернутись до суду з заявою про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати інші підстави для поновлення цього строку або надати докази, які підтверджують дані обставини.

Щодо врахування позиції Великої Палати Верховного Суду у справі № 543/775/17 суд вважає за необхідне зазначити, що така була викладена у постанові від 18.03.2020, яка зареєстрована та оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 28.04.2020 і станом на день відкриття провадження у цій справі суддею Русаковим Г.С. (06.04.2020) та прийняття її до провадження судді Льон О.М. ( 23.04.2020) суду не була відома, а тому суд врахував правову позицію, висловлену Верховним Судом України у постанові від 13.12.2016 у справі № 306/17/16-а, яка полягала в тому, що у справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КпАП, статей 2, 3, 4 Закону № 3674-VI позивач звільняється від сплати судового збору

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Керуючись ст.ст. 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання представника третьої особи про залишення адміністративного позову без руху - задовольнити.

Адміністративний позов Бовшика Миколи Юрійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Старшого державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Канівському районі та м.Каневу Держгеокадастру області Щербини Михайла Анатолійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

В разі, якщо недоліки не будуть усунуті у п`ятиденний строк з дня отримання позивачем копії ухвали, позовна заява буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О . М . Льон