Справа № 120/1546/20-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2020-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

28 травня 2020 р. Справа № 120/1546/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Яремчука Костянтина Олександровича, розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання протиправними та скасування припису й постанови,

ВСТАНОВИВ:

07 квітня 2020 року до Вінницького окружного адміністративного суду з позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 звернувся представник Захарчук Максим Володимирович до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, у якій просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 20 березня 2020 року №23-Ф про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34000 гривень та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення;

- визнати протиправним та скасувати припис від 17 березня 2020 року №23 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначив, що за результатами позапланової перевірки щодо дотримання фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 17 березня 2020 року складено акт №87, на підставі якого сформовано припис №23, яким зобов`язано позивача зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва до усунення порушень вимог пунктів 4, 4.1 та 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45.

Разом з тим, 17 березня 2020 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області складено протокол про адміністративне правопорушення, а 20 березня 2020 року винесено постанову №23-Ф про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34000 гривень за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Не погодившись із постановою про накладення адміністративного стягнення та приписом, представник позивача звернувся до суду з цим позовом.

Разом із позовною заявою до суду подано клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду щодо оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою від 13 квітня 2020 року клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задоволено та поновлено строк звернення до адміністративного суду щодо оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено розгляд її здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Цією ж ухвалою запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву у строк, що не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), відповідно до пункту 3 розділу VI Кодексу адміністративного судочинства України.

Відзив на позовну заяву від відповідача на адресу суду не надійшов. Водночас, копія ухвали про відкриття провадження у справі від 13 квітня 2020 року отримана відповідачем, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

24 квітня 2020 року представником позивача подано клопотання про долучення до справи договору на виконання проектних робіт від 06 листопада 2018 року.

Ухвалою від 24 квітня 2020 року вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 12 травня 2020 року.

Водночас, у зв`язку із перебуванням головуючого судді Вінницького окружного адміністративного суду Яремчука К.О. на підставі наказу голови суду №052 в/к від 08 травня 2020 року у додатковій відпустці у період з 11 травня 2020 року по 25 травня 2020 року, тому розгляд справи 12 травня 2020 року не відбувся, а наступне судове засідання призначено на 28 травня 2020 року.

У судове засідання, що призначене на 28 травня 2020 року, представники сторін не з`явилися, незважаючи на те, що про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

28 травня 2020 року на адресу суду від представників сторін надійшли клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою від 28 травня 2020 року в задоволенні вказаних клопотань відмовлено.

У зв`язку з неявкою представників сторін у судове засідання, а також з огляду на те, що учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, на підставі частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішив розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

17 березня 2020 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області проведено позапланову перевірку щодо дотримання фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил.

За результатами проведеної перевірки 17 березня 2020 року складено акт №87, у якому зафіксовано виявлені в ході перевірки порушення пунктів 4, 4.1 та 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45. Зміст виявлених порушень полягає у тому, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 передав замовнику проектну документацію на об`єкт "Будівництво виробничої будівлі (літера К-2 по техпаспорту) з влаштуванням прибудованої котельні по АДРЕСА_1 , розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної діяльності, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки відповідно до договору на виконання проектних робіт від 06 листопада 2018 року замовником (товариством з обмеженою відповідальністю "ПрагмаФактор") затверджено завдання на проектування від 06 листопада 2018 року без вихідних даних (технічних умов) та без містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва, які видані начальником відділу містобудування та інфраструктури Сарненської райдержадміністрації від 24 червня 2019 року і затверджені наказом №21, що є порушенням пунктів 4, 4.1 та 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45.

На підставі виявлених порушень внесено припис від 17 березня 2020 року №23 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов`язано зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва до усунення порушень вимог пунктів 4, 4.1 та 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45.

Також 17 березня 2020 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 96-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, та яким повідомлено позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

20 березня 2020 року за результатами розгляду справи про адміністартивне правопорушення головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області винесено постанову №23-Ф, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34000 гривень за вчинення ним правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Надаючи правову оцінку рішенням, що оскаржуються, суд зважає на таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (надалі - Закон №3038-VI).

Частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553).

Пунктом 2 Порядку №553 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Однією із підстав для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів (пункту 7 Порядку №553).

Разом із тим, пунктом 11 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки, окрім іншого, мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону, а у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 16 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (пункту 17 Порядку №553).

Відповідно до пунктів 20, 22 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівнику відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступнику для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Отже, наведені приписи свідчать про те, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю вправі здійснювати позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та інших нормативних актів, у разі порушення яких - складати акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення, постанову по справі про адміністративне правопорушення та припис.

Зі змісту акту проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 17 березня 2020 року №87 слідує, що ОСОБА_1 передав товариству з обмеженою відповідальністю "ПрагмаФактор" проектну документацію на об`єкт "Будівництво виробничої будівлі (літера К-2 по техпаспорту) з влаштуванням прибудованої котельні по АДРЕСА_1 , розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки відповідно до договору на виконання проектних робіт від 06 листопада 2018 року замовником затверджено завдання на проектування без вихідних даних (технічних умов) на проектування та без містобудівних умов та обмежень, що є порушенням пунктів 4, 4.1 та 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45.

В свою чергу, пунктом 3 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, що затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45 (надалі - Порядок №45), передбачено, що для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування.

Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування (пункт 4 Порядку №45).

За приписами пункту 4.1 Порядку №45 завдання на проектування об`єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Аналіз наведених вище приписів Порядку №45 свідчить про те, що саме на замовника, яким у спірних правовідносинах є товариство з обмеженою відповідальністю "ПрагмаФактор", покладено обов`язок для забезпечення проектування об`єкта будівництва надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування (до останніх належать і містобудівні умови та обмеження, і технічні умови, і завдання на проектування).

Водночас, як слідує із пункту 2.1 договору на виконання проектних робіт "Реконструкція виробничої будівлі (літера К-2 по техпаспорту) з влаштуванням прибудованої котельні по АДРЕСА_1 " від 06 листопада 2018 року №27, що укладений між товариством з обмеженою відповідальністю "ПрагмаФактор" (замовник), з однієї сторони, та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (виконавець), з іншої, саме замовник зобов`язаний протягом 15-ти календарних днів надати виконавцю вихідні дані та технічне завдання.

Тобто, з метою виконання позивачем проектних робіт за завданням товариства з обмеженою відповідальністю "ПрагмаФактор" саме на останньому лежить обов`язок надати проектувальнику вихідні дані та технічне завдання.

Разом із тим, надаючи оцінку рішенням відповідача, що оскаржуються, слід визначитися із тим, чи позивачем все ж допущено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, про які йдеться у акті перевірки №87 від 17 березня 2020 року.

З приводу посилань у акті від 17 березня 2020 року №87 на виявлені в ході позапланової перевірки порушення, що полягають у розробленні проектної документації без технічних умов, то варто звернути увагу на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 30 Закону №3038-VI технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою. Технічні умови надаються протягом 10 робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви (частина 2 статті 30 Закону №3038-VI).

Крім того, пункт 4.4 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" передбачає, що технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва (ТУ) повинні передбачати виключно ті роботи і в тих обсягах, які необхідні для здійснення інженерного забезпечення об`єкта будівництва, що проектується.

Отже, ані приписами статті 30 Закону №3038-VI, ані розділом 4 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації» не передбачено обов`язку на одержання технічних умов у разі приєднання до існуючих мереж.

Відтак, наведене нормативне регулювання дає підстави дійти висновку, що під час розроблення проекту реконструкції одержання технічних умов не є обов`язковим за умови, якщо у цьому немає потреби (якщо приєднання відбуватиметься до вже існуючих мереж).

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 18 квітня 2018 року у справі №822/48/17.

Разом із тим, як слідує із завдання на проектування, затвердженого директором товариства з обмеженою відповідальністю "ПрагмаФактор" Сінозацьким Ю. А . та погодженого фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 06 листопада 2018 року, приєднання проектованого об`єкту заплановано здійснити до існуючих мереж водопостачання, водовідведення та електропостачання, що свідчить про відсутність потреби отримувати технічні умови.

Більше того, у акті перевірки №87 від 17 березня 2020 року не конкретизовано, для приєднання до яких комунікацій слід було отримувати технічні умови (щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро-, газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод тощо), що також вказує на необґрунтованість твердження щодо необхідності отримання технічних умов.

Не містять вимог щодо отримання технічних умов і містобудівні умови та обмеження, що затверджені наказом відділу містобудування, архітектури та інфраструктури Сарненської райдержадміністрації 24 червня 2019 року №21.

Таким чином, посилання у акті №87 від 17 березня 2020 року на виявлене в ході перевірки порушення в частині відсутності технічних умов є безпідставними та спростовуються наведеними вище аргументами.

Що ж стосується іншого порушення, про яке йдеться у акті перевірки №87 від 17 березня 2020 року, щодо відсутності на момент розроблення проектної документації містобудівних умов та обмежень, то суд враховує наступне.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 1 Закону №3038-VI містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Містобудівні умови та обмеження згідно з частиною 1 статті 29 Закону №3038-VI належать до основних складових вихідних даних, обов`язок отримання яких визначено частиною 2 згаданої норми.

При цьому, абзацом 9 частини 3 статті 29 Закону №3038-VI визначено, що перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Як свідчить зміст Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, що затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 06 листопада 2017 року №289, у ньому відсутній такий об`єкт будівництва, як реконструкція виробничої будівлі з влаштуванням прибудованої котельні, що підтверджує твердження про те, що в такому випадку отримання містобудівних умов та обмежень є обов`язковим.

Водночас, судом встановлено, що містобудівні умови та обмеження, що затверджені наказом відділу містобудування, архітектури та інфраструктури Сарненської райдержадміністрації 24 червня 2019 року №21, були отримані вже після затвердження товариством з обмеженою відповідальністю "ПрагмаФактор" завдання на проектування від 06 листопада 2018 року, про що свідчить дата затвердження містобудівних умов та обмежень.

Таким чином, на момент розроблення проектної документації та затвердження завдання на проектування містобудівні умови та обмеження ще не були затверджені, а, відповідно, не могли бути враховані під час розроблення проектної документації, що свідчить про допущення позивачем порушення пунктів 4 та 4.1 Порядку №45.

Посилання позивача на те, що станом на момент проведення перевірки містобудівні умови та обмеження були у нього в наявності слід оцінити критично, адже законодавством у сфері містобудівної діяльності передбачено обов`язок на отримання містобудівних умов та обмежень на етапі розроблення проекту будівництва (реконструкції).

Отже, в ході судового розгляду знайшли підтвердження висновки, що викладені у акті перевірки №87 від 17 березня 2020 року, в частині допущення ОСОБА_1 порушення пунктів 4 та 4.1 Порядку №45, що полягало у розробленні проектної документації без врахування містобудівних умов та обмежень; натомість, посилання на допущені позивачем порушення пунктів 4 та 4.1 Порядку №45 щодо розроблення проектної документації без технічних умов є необґрунтованими та спростовуються наведеними вище аргументами.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що позивачем допущено лише одне з двох порушень, що виявлені в ході перевірки, а припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №23 від 17 березня 2020 року та постанова по справі про адміністративне правопорушення №23-Ф від 20 березня 2020 року складені у зв`язку із допущенням, на думку відповідача, двох порушень, тому згадані рішення належить визнати протиправними та скасувати, оскільки такі сформовані за допущення двох порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, одне з яких не знайшло підтвердження в ході судового розгляду.

Окрім того, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №23 від 17 березня 2020 року слід визнати протиправним й з інших підстав.

Так, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 41 Закону №3038-VI та підпункту 3 пункту 11 Порядку №553 у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи: щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 17 Порядку №553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відтак, згаданими нормами передбачено два види приписів, що можуть складатися у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки:

- щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, передбачено два види приписів, які можуть складати посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, а Порядком №553 конкретизовано, що посадовою особою в залежності від порушень може бути обрано той або інший вид припису.

Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт включає вимоги щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відтак, формування посадовою особою органів державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки припису, зміст якого свідчить про поєднання у ньому приписів обох видів, є безпідставним.

До подібних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові від 05 березня 2020 року у справі №366/2365/17.

Водночас, в ході судового розгляду судом встановлено, що 17 березня 2020 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області винесено припис №23 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом зупинення виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва до усунення порушень вимог пунктів 4, 4.1 та 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів №45, що свідчить про поєднання обох видів приписів в одному, що не узгоджується із наведеними вище положеннями.

Отже, наведене свідчить про протиправність припису Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області від 17 березня 2020 року №23 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а відтак останній належить скасувати.

Щодо тверджень позивача про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся без його участі, що свідчить про порушення його прав та інтересів, то такі до уваги судом не приймаються, оскільки відповідно до частини 2 статті 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою лише при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною 1 статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4-172-9, 173, 173-2, частиною 3 статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу.

При цьому, як свідчить зміст протоколу про адміністративне правопорушення від 17 березня 2020 року, ОСОБА_1 повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, адже позивачем отримано примірник протоколу, у якому зазначено таку інформацію.

З приводу посилань позивача на те, що постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року №219 зупинено дію Порядку №553, а тому у посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю відсутні повноваження накладати стягнення у сфері містобудування, то такі є необґрунтованими, оскільки відповідне право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю передбачене приписами частини 3 статті 41 Закон №3038-VI.

Таким чином, з огляду на встановлені в ході судового розгляду обставини суд дійшов висновку, що відповідно до пункту 3 частини 3 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України слід визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №23-Ф від 20 березня 2020 року та закрити справу про адміністративне правопорушення, а також визнати протиправним та скасувати припис №23 від 17 березня 2020 року.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно зі статтею 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

При цьому, в силу положень частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зважає на положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, частиною 1 якої визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як свідчать матеріали справи, позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір в розмірі 840,80 гривень, що підтверджується квитанцією від 07 квітня 2020 року №0.0..1.

Відтак, на користь позивача слід стягнути суму сплаченого судового збору у розмірі 840,80 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області.

Керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 243, 245, 246, 250, 258, 286 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області по справі про адміністративне правопорушення від 20 березня 2020 року №23-Ф та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17 березня 2020 року №23.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області на користь ОСОБА_1 судові витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до частини 4 статті 286 КАС України апеляційна скарга на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії такого карантину (пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 )

Відповідач: Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (місцезнаходження: 33028, м. Рівне, вул. 16 Липня, 38; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 37471912).

Повний текст рішення складено 28.05.2020

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович