Справа № 200/1714/20-а
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2020 р. Справа№200/1714/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кочанової П.В., при секретарі судового засідання Дяченка А.В., розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

за участю представників сторін:

позивача - Дружиніна М.О. паспорт,

Очеретько О.В., ордер

представник відповідача Польнікова О.А.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати п. 4 наказу Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області № 47-к від 11 лютого 2020 року про відсторонення від роботи на час проведення дисциплінарного провадження з 11.02.2011 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відсторонення від посади, відповідно до наказу який оскаржується, є п. 9 с. 65 ЗУ «Про державну службу», а саме використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб. Разом з цим, як зазначає позивач у позовній заяві, про підстави того що, нібито, позивач використовує свої повноваження в особистих, приватних інтересах чи в інтересах інших осіб навіть не йдеться з Депутатського звернення на підставі якого і було відкрите дисциплінарне провадження.

Крім цього, жодної підстави про відсторонення позивача від роботи в наказі від 11.02.2020 № 47-к не зазначено.

Між цим, позивач відмічає, що відповідно до п. 5 статті 72 ЗУ «Про державну службу» при порушенні дисциплінарного провадження позивача можливо відсторонити від виконання посадових обов`язків, але в порушення вказаної норми діючого законодавства, позивача відсторонили від роботи.

Вважає, що наказ від 11 лютого 2020 року № 47-к є протиправним та таким, що підлягає скасуванню в частині відсторонення позивача від роботи на час проведення дисциплінарного провадження.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 лютого 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 11 березня 2020 року.

У підготовчому засіданні 11 березня 2020 року судом відкладено розгляд справи до 31 березня 2020 року.

25 березня 2020 року від відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року продовжено строк підготовчого провадження по справі на тридцять днів, відкладено підготовче судове засідання по справі № 200/1714/20-а до 28 квітня 2020 року о 13:30 годині.

02 квітня 2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області просить суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог. Так, відповідач зазначає, що фактично наказ Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області № 47-к від 11.02.2020 року вичерпав свою дію у зв`язку з подальшим звільненням позивача наказом № 107-к від 11.03.2020 року.

22 квітня 2020 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача. Так, позивач зазначає, що відповідачем не зазначено про підстави того, що позивач використовувала свої повноваження в особистих, приватних інтересів чи в інтересах інших осіб навіть не йдеться з Депутатського звернення на підставі якого було відкрите дисциплінарне провадження. При цьому, в наказі про відсторонення ОСОБА_1 від роботи не вказано жодної з підстав передбачених ч. 2 ст. 72 Закону України «Про державну службу».

На думку позивача обставини, які вказані у Депутатському зверненні стосуються обставин та подій за 2015 та 2016 роки, що унеможливлює відсторонення позивача від роботи відповідно до ст. 6 Закону України «Про державну службу».

Також, позивач не погоджується з посиланням відповідача про те, що наказ 47-к від 11.03.2020 року вичерпав свою дію із подальшим звільненням ОСОБА_1 наказом № 107-к від 11.03.2020 року, оскільки позивачем оскаржено вказаний наказ до суду. А тому, позивач зазначає, що адміністративна справа щодо її відсторонення від роботи має важливе значення не лише для визнання відсторонення протиправним, а й для поновлення її матеріального права на отримання середнього заробітку за час відсторонення.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 23.04.2020 року витребувано додаткові докази у справі.

Протокольною ухвалою суду від 28.04.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд справи по суті на 26.05.2020 року на 11 год. 30 хв.

У судовому засіданні 26.05.2020 року оголошено перерву до 27 травня 2020 року до 14 год. 30 хв.

27.05.2020 року відповідачем до суду надано письмові пояснення в яких останній зазначає, що підставами для відкриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 були її неправомірні дії, що стосуються ведення державного земельного кадастру. Так, у разі не відсторонення, ОСОБА_1 мала б змогу внести недостовірні відомості або певні відомості видалити, користуючись державним земельним кадастром. При цьому, зазначає, що надання або анулювання доступу до державного земельного кадастру відноситься до повноважень Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру Відповідно до пункту 229 Порядку ведення державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051 тимчасове блокування доступу Державного кадастрового реєстратора до Державного земельного кадастру триває протягом часу, необхідного для прийняття Держгеокадастром остаточного рішення за результатами розгляду відповідної скарги. Тимчасове блокування доступу Державного кадастрового реєстратора до Державного земельного кадастру припиняється шляхом поновлення або анулювання такого доступу за рішенням Держгеокадастру.

У судове засідання, призначене на 27.05.2020 року з`явилися повноважні представники сторін та підтримали свої вимоги викладені в позовній заяві та запереченнях на відзив та у відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає про наступне.

Судом встановлено, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 15.12.2016 № 422-к «Про призначення на посаду ОСОБА_1 » ОСОБА_1 призначено на посаду державного кадастрового реєстратора відділу у Покровському районі міськрайонного управління з 16 грудня 2016 року з посадовим окладом 2585 грн. на місяць. ОСОБА_1 присвоєно 9 ранг державного службовця. Стаж державної служби станом на 16.12.2016 року складає 08 років 05 місяців.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 16.12.2016 № 147 «Про покладання обов`язків державного кадастрового реєстратора» покладено повноваження державного кадастрового реєстратора Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, які поширюються на територію м. Покровська, Покровського району та м.Мирнограда Донецької області, код КОАТУУ адміністративно територіальної одиниці 14132, 14227, 14113 на ОСОБА_1 , державного кадастрового реєстратора відділу у Покровському районі міськрайонного управління Держгеокадастру у Донецькій області, у зв`язку з призначенням на посаду державного кадастрового реєстратора.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 11 лютого 2020 року № 47-к «Про порушення дисциплінарного провадження, затвердження складу дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання посадових обов`язків» відповідно до Порядку здійснення дисциплінарних проваджень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 04.12.2019 № 1039, Положення про Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 17.11.2016 № 308 (в редакції наказу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 12.11.2019 № 285) та пунктів 5, 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», у зв`язку з надходженням звернення Народного депутата України Руслана Требушкіна № 07/03-30, порушено дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 , державного кадастрового реєстратора Міськрайонного управління у Покровському районі та м. Покровську Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області за використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або неправомірних особистих інтересах інших осіб та за не виконання або неналежне виконання посадових обов`язків. Вказаним наказом утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 , визначено строк дисциплінарного провадження 15 діб.

Також, пунктом 4 цього Наказу відсторонено ОСОБА_1 від роботи на час проведення дисциплінарного провадження з 11.02.2020 року.

Так, згідно Депутатського звернення народного депутата України Р. Требушкіна від 10.02.2020 № 07/03-20 до в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області Підгорній Т.О., останній просить відкрити дисциплінарне провадження ОСОБА_2 , начальника Міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, з відстороненням від виконання посадових обов`язків.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 11.02.2020 № 49-к «Про внесення змін до наказу від 11.02.2020 № 47-к» внесено зміни до наказу Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 11.02.2020 року № 47-к «Про порушення дисциплінарного провадження, затвердження складу дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання посадових обов`язків», виклавши слова «державного кадастрового реєстратора Міськрайонного управління у Покровському районі та м. Покровську» по тексту наказу як «державного кадастрового реєстратора відділу у Покровському районі Міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді».

Листом від 21.02.2020 № 0-5-0.1-998/2-20 Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області до державного кадастрового реєстратора Відділу у Покровському районі Міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області Дружиніній М.О. повідомлено зокрема про те, що наказом від 11.02.2020 № 47-к відсторонено позивача від виконання посадових обов`язків на час порушення дисциплінарного провадження. При цьому, повідомлено, що 24.02.2020 року о 14 год. 00 хв. відбудеться засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи та запропоновано прибути на зазначене засідання дисциплінарної комісії та надати на засідання комісії або не пізніше наступного дня після отримання цього листа письмові пояснення щодо обставин та причин вчинення дисциплінарного поступку.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 24.02.2020 № 66-к «Про внесення змін до наказу від 11.02.2020 № 47-к» внесено зміни до пункту 3 наказу від 11.02.2020 № 47-к та визначено строк дисциплінарного провадження 23 календарних дні.

Листом від 25.02.2020 № 0-5-0.63-1040/2-20 Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області до державного кадастрового реєстратора Відділу у Покровському районі Міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області Дружиніній М.О. повідомлено про те, що 03.03.2020 року о 12 год. 00 хв. відбудеться засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи та запропоновано прибути на зазначене засідання дисциплінарної комісії та надати на засідання комісії або не пізніше наступного дня після отримання цього листа письмові пояснення щодо обставин та причин вчинення дисциплінарного поступку.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 25.02.2020 № 73-к продовжено строк дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 на вісім календарних днів. Визнано таким, що втратив чинність наказ Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 24 лютого 2020 року № 66-к «Про внесення змін до наказу від 11.02.2020 року № 47-к».

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 04.03.2020 року № 99-к продовжено строк дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 на шість календарних днів.

Згідно Подання від 05.03.2020 року в.о. начальнику Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області Т. Підгорній, вбачається, що дисциплінарною комісією під час розгляду дисциплінарної справи встановлено вчинення державним кадастровим реєстратором відділу у Покровському районі Міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який встановлений пунктом 7 частини 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» перевищення службових повноважень, що не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, який полягає в протиправній винній дії за яке може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати до державного кадастрового реєстратора відділу у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» - перевищення повноважень.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 11.03.2020 № 107-к звільнено ОСОБА_1 11 березня 2020 року з займаної посади.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» № 889-VIII від 10 грудня 2015 року (далі - Закон № 889).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 889 державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Частиною 2 статті 1 Закону № 889 передбачено, що державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно Положення про Національне агентство з питань державної служби затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 жовтня 2014 р. № 500, Національне агентство України з питань державної служби (НАДС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується i координується Кабінетом Мiнiстрiв України та який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, здійснює функціональне управління державною службою в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті).

Відповідно до п. 4. Положення НАДС відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, надає роз`яснення щодо застосування законодавства з питань державної служби та служби в органах місцевого самоврядування, які в разі потреби оприлюднюються у друкованих засобах масової інформації для врахування особами, на яких поширюється дія Законів України «Про державну службу» та «Про службу в органах місцевого самоврядування».

Статтею 62 Закону № 889 передбачено, що державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також:

1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця;

2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців;

3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Згідно ст. 64 Закону № 889 передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Відповідно до ст. 65 Закону № 889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

За приписами ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону № 889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Згідно ч. 1 ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення (ч.1 ст. 72 Закону № 889 -VIII).

За приписами ч. 2 ст. 72 Закону № 889-VIII рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення у разі:

наявності обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження;

впливу на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи;

перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку.

Аналізуючи вищенаведені положення, суд приходить до висновку, що в частині першій статті 72 Закону № 889 йдеться про право керівника державної служби або суб`єкта призначення відстороняти державного службовця від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження, тоді як частина друга цієї статті містить перелік випадків, які є обов`язковою підставою для відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків.

З огляду на викладене, посилання позивача на сплив шести місяців з дня коли керівник міг дізнатись про вчинення дисциплінарного правопорушення та відсутність у депутатському зверненні підстав, визначених ст. 65 Закону №899 як на підставу для скасування пункту наказу про відсторонення від виконання службових обов`язків, судом не приймаються, оскільки вказані позивачем обставини стосуються питання правомірності притягнення до дисциплінарної відповідальності та правомірності порушення дисциплінарного провадження, а не відсторонення від роботи на час його проведення.

Між тим, суд вважає обґрунтованим твердження позивача стосовно того, що у наказі від 11 лютого 2020 року № 47-к не зазначено підстав для відсторонення від виконання службових обов`язків, визначених частиною 2 статті 72 Закону України «Про державну службу» з огляду на те, що рішення суб`єкта владних повноважень має бути мотивованим та містити конкретні підстави і обґрунтування прийняття того чи іншого рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верхового суду від 11 грудня 2019 року у справі № П/811/556/17.

Щодо відсторонення позивача від роботи на час проведення дисциплінарного провадження суд зазначає наступне.

Статтею 46 Кодексу законів про працю України встановлений вичерпний перелік випадків відсторонення працівника від роботи, відповідно до якої відсторонення працівників від роботи власником або уповноваженим ним органом допускається у разі: появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів, навчання, інструктажу і перевірки знань з охорони праці та протипожежної охорони; в інших випадках, передбачених законодавством.

Відсторонення працівника від роботи - це призупинення виконання ним своїх трудових обов`язків за рішенням уповноважених на це компетентних органів з підстав, передбачених законодавством.

За змістом вищеназваної статті допускається відсторонення працівника або у випадках, перелічених у статті, або в інших випадках, які повинні бути також передбачені певним нормативним документом.

На думку суду фактично тимчасове увільнення працівника від виконання його трудових обов`язків в порядку відсторонення від роботи, на умовах та підставах встановлених законодавством за суттю не є дисциплінарним стягненням, а є особливим запобіжним заходом, який застосовується у виняткових випадках, і має за мету відвернення та/або попередження негативних наслідків.

Разом з цим, згідно Закону України «Про державну службу» - державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Також, зазначається, що під час відсторонення від виконання посадових обов`язків державний службовець зобов`язаний перебувати на робочому місці відповідно до правил внутрішнього службового розпорядку та сприяти здійсненню дисциплінарного провадження.

Як слідує з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 на час прийняття наказу № 47-к від 11.02.2020 року «Про порушення дисциплінарного провадження, затвердження складу дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання посадових обов`язків» була державним службовцем та підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності державного службовця у вказаному наказі зазначено пункти 5, 9 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».

Також, судом встановлено, що згідно довідки Головного управління Держгеокадастру від 26.05.2020 №9-5-0.51-2734/2-20 у період проведення дисциплінарного провадження заробітна плата ОСОБА_1 не нараховувалась. За лютий місяць ОСОБА_1 було нарахована заробітна плата у сумі 2 204,70 грн. за 6 фактично відпрацьованих днів.

Згідно наданого табелю обліку використання робочого часу з 01 по 29 лютого 2020 року та з 01 по 31 березня 2020 року Міськрайонного управління у Покровському районі м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, ОСОБА_1 у період з 01 по 29 лютого мала 11 днів з позначкою «Р» (години роботи, передбачені колдоговором) та 12 днів з позначкою «ТН» (Оплачувана тимчасова непрацездатність); з 01 по 31 березня 2020 року 7 днів з позначкою «Р» (години роботи, передбачені колдоговором).

Таким, чином, судом встановлено, що під час відсторонення від роботи ОСОБА_1 заробітна плата не виплачувалась.

Крім того, суд відмічає, що у випадку відсторонення працівника від роботи з припиненням виплати заробітної плати, допомога по тимчасовій непрацездатності не надається, оскільки статтею 22 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що допомога по тимчасовій непрацездатності надається застрахованій особі, як повна або часткова компенсація заробітної плати, котру вона втрачає внаслідок захворювання, або інших страхових випадків.

Також, відповідно до умов статті 82 КЗпП України, статті 9 Закону України «Про відпустки» період відсторонення працівника від роботи не враховується до стажу роботи, що дає право на щорічну відпустку. За період відсторонення від роботи без збереження заробітної плати сплата страхового внеску на соціальне страхування не здійснюється, і такий період до страхового стажу не зараховується.

Частиною 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускає бездіяльність.

Таким чином, суд з`ясовує, чи використане повноваження, надане суб`єкту владних повноважень, з належною метою; обґрунтовано, тобто вчинено через вмотивовані дії; безсторонньо, тобто без проявлення неупередженості до особи, стосовно якої вчиняється дія; добросовісно, тобто щиро, правдиво, чесно; розсудливо, тобто доцільно з точки зору законів логіки і загальноприйнятих моральних стандартів; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, тобто з рівним ставленням до осіб; пропорційно та адекватно; досягнення розумного балансу між публічними інтересами та інтересами конкретної особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про правомірність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов`язку суд витребовує названі документи та матеріали, а якщо такі приписи відповідач без поважних причин не виконує, то суд вирішує справу на основі наявних доказів (ч. ч. 4,6 ст. 71 КАС України).

Відповідно до ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З матеріалів справи слідує, що позивач на час здійснення дисциплінарного провадження був державним службовцем, а тому положення Кодексу законів про працю України не можуть бути застосовані до спірних правовідносин. Відповідач мав керуватися нормами Закону України «Про державну службу» який містить вичерпний перелік підстав відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків, у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

В контексті викладеного, беручи до уваги наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача про визнання протиправним та скасування пункту 4 наказу № 47-к від 11.02.2020 року Головного управління Держгеокадастру в Донецькій області про відсторонення ОСОБА_1 від роботи на час проведення дисциплінарного провадження з 11.02.2020 року є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправним та скасування пункту 4 наказу Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області № 47-к від 11 лютого 2020 року про відсторонення від роботи на час проведення дисциплінарного провадження з 11.02.2020 року - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області № 47-к від 11 лютого 2020 року про відсторонення ОСОБА_1 від роботи на час проведення дисциплінарного провадження з 11.02.2020 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області (84313, Донецька область, м.Краматорськ, бул. Машинобудівників, 16, ) судові витрати за сплату судового збору в загальному розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок сплачені квитанцією 64 від 12.02.2020 року.

Вступну та резолютивну частину рішення складено та підписано у нарадчій кімнаті 27 травня 2020 року та проголошено у судовому засіданні в присутності представників сторін.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 04 червня 2020 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Апеляційна скарга згідно положень статті 297 КАС України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Донецький окружний адміністративний суд.

Суддя П.В. Кочанова