Справа № 340/635/19
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 червня 2020 року

Київ

справа №340/635/19

адміністративне провадження №К/9901/12518/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Усенко Є.А.,

суддів: Гімона М.М., Гусака М.Б.,

розглянув касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (далі - ГУ ДПС) (правонаступник Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області) (далі - ГУ ДФС) на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) "Спецсталь-Груп" до ГУ ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

07.05.2020 ГУ ДПС подало до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019.

За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - Кодекс, КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги.

Касаційна скарга ГУ ДПС підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням частини першої статті 329 та пункту 4 частини другої статті 330 КАС: касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, а підстави, вказані у клопотанні про поновлення строку, є неповажними; не зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до положень частини четвертої статті 328 КАС підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті (частина перша цієї статті стосується оскарження рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції) є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

В залежності від підстави касаційного оскарження судового рішення додаткові вимоги до касаційної скарги встановлені нормами абзаців другого - четвертого пункту 4 частини другої статті 330 КАС.

За змістом касаційної скарги постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019 оскаржується у зв`язку з тим, що апеляційний суд в оскаржуваній постанові застосував норму права без урахування висновку Верховного Суду викладеного у постанові від 30.08.2019 (справа №2а-12436/11/2670) щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

Разом з тим, це не означає, що вимоги пункту 4 частини другої статті 330 КАС ГУ ДПС дотримані.

Системний аналіз вищенаведених положень КАС дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.

У касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС підстав для його скасування або зміни з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанції було застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

Окрім того, у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС недостатньо самого лише зазначення у ній норми права, щодо правильного застосування якої є висновок Верховного Суду, безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга. Обов`язковою умовою є те, що ця норма матеріального права повинна врегульовувати спірні правовідносини, а питання щодо її застосування ставилося перед судами попередніх інстанцій в межах підстав позову, але суди таким підставам позову не надали оцінки у судових рішеннях, - що може бути визнано як допущення судами попередніх інстанцій порушення норм процесуального права, або надали, як на думку скаржника, неправильно.

Колегія суддів вважає, що наведені скаржником обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень не є достатніми для відкриття касаційного провадження у справі.

Одночасно з касаційною скаргою ГУ ДПС звернулося до Верховного Суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019.

Обґрунтовуючи вказане клопотання ГУ ДПС посилається на те що, вперше з касаційною скаргою звернулося до Верховного Суду в межах строку встановленого частиною першою статті 329 КАС на касаційне оскарження судового рішення. Однак, ухвалою Верховного Суду від 06.04.2020 касаційну скаргу було повернуто скаржнику у зв`язку з не усуненням недоліку касаційної скарги (не наведено обґрунтувань вимог касаційної скарги, із зазначенням того, у чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права). Разом з тим, скаржник зазначає, що в ухвалі Верховного Суду від 20.01.2020 про залишення касаційної скарги без руху єдиним недоліком касаційної скарги було визначено відсутність платіжного доручення. Враховуючи викладене, просить поновити строк на касаційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно з частиною другою статті 329 КАС, учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Причини пропуску особою встановленого законом процесуального строку, зокрема строку на касаційне оскарження можуть бути визнані судом поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо ці причини пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили звернення з касаційною скаргою у встановлений законом строк.

Доводи ГУ ДПС щодо наявності підстав для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019 Верховний Суд відхиляє, з огляду на те, що серед недоліків касаційної скарги, визначених ухвалою Верховного Суду від 20.01.2020, зазначено відсутність обґрунтувань вимог касаційної скарги, із зазначенням того, у чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Враховуючи, що підставою для повернення касаційної скарги слугувало невиконання стороною вимог ухвали Верховного Суду від 20.01.2020, суд дійшов висновку про те, що підстави наведенні скаржником у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019 не є поважними.

Разом з тим, скаржник заявив клопотання про заміну сторони (відповідача) правонаступником відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку та докази на підтвердження вказаних обставин; заяву в якій зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Керуючись статями 248, 332, пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В :

Замінити відповідача у справі - Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській областіна його правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області.

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області залишити без руху.

Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, але не менше ніж на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко

М.М. Гімон

М.Б. Гусак ,

Судді Верховного Суду