Справа № 640/11089/20
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 червня 2020 року м. Київ № 640/11089/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Бояринцева М.А., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Громадської ради доброчесності
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить:

визнати протиправним та скасування висновок про невідповідність кандидатки на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики (в новій редакції) від 23.01.2019;

визнати протиправним та скасувати рішення Громадської ради доброчесності, оформлене у вигляді протоколу засідання Громадської ради доброчесності від 23.01.2019, в частині затвердження висновку про невідповідність кандидатки на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики (в новій редакції) від 23.01.2019;

зобов"язати Громадську раду доброчесності вилучити висновок про невідповідність кандидатки на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики від 17.01.2019 та висновок про невідповідність кандидатки на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики (в новій редакції) від 23.01.2019, шляхом відкликання цих висновків з Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та знищення з електронних ресурсів (сайту) Громадської ради доброчесності за посиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п"ята статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Як встановлено судом, висновок про невідповідність кандидата на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики затверджений Громадською радою доброчесності у січні 2019 року та позивачка була обізнана про даний висновок.

Проте, до суду позивачка звернулася 19 травня 2020 року.

Таким чином, позивачкою пропущено строк звернення до суду.

При цьому, суд критично ставиться до пояснень позивачки, що вона звернулась до суду в межах строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки 30 вересня 2019 року з засобів ЗМІ їй стало відомо, що у відношенні 43 діючих суддів Верховного Суду, які під час конкурсів 2016-2017 та 2018-2019 років отримали негативні висновки Громадської ради доброчесності чекає нова перевірка на доброчесність, оскільки строк звернення до суду обраховується з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а не з дати настання для особи негативних наслідків.

Суд також не бере до уваги доводи позивача, що вона правомірно очікувала, що висновок припинив свій вплив на неї, оскільки за результатами кваліфікаційного оцінювання ОСОБА_1 . підтвердила здатність здійснювати правосуддя в Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду та Указом Президента України від 7 травня 2019 року № 195/2019 ОСОБА_1 призначено суддею Верховного Суду, виходячи з наступного.

У відповідності до частини першої статті 87 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Громадська рада доброчесності утворюється з метою сприяння Вищій кваліфікаційній комісії суддів України у встановленні відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності для цілей кваліфікаційного оцінювання.

Згідно з частиною першою статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», якщо Громадська рада доброчесності у своєму висновку встановила, що суддя (кандидат на посаду судді) не відповідає критеріям професійної етики та доброчесності, то Вища кваліфікаційна комісія суддів України може ухвалити рішення про підтвердження здатності такого судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді лише у разі, якщо таке рішення підтримане не менше ніж одинадцятьма її членами.

Таким чином, призначення ОСОБА_1 суддею Верховного Суду свідчить про те, що Вищою кваліфікаційною комісією суддів України ухвалено рішення про підтвердження здатності кандидата на посаду судді здійснювати правосуддя у відповідному суді, а не про припинення дії висновку Громадської ради доброчесності.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачці необхідно подати заяву про поновлення строків звернення до суду із наданням доказів поважності причин пропуску.

Водночас, суд враховує положення пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України (у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»), яким передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтею 169 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Враховуючи наведене, позивачці необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк до десяти днів, перебіг якого починається з наступного дня після закінчення строку дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 (із змінами і доповненнями) шляхом подання заяви про поновлення строків звернення до суду із наданням доказів поважності причин пропуску.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху .

2. Встановити позивачці строк до десяти днів, перебіг якого починається з наступного дня після закінчення строку дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 (із змінами і доповненнями).

3. Попередити позивачку про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя М.А. Бояринцева