Справа № 580/2805/19
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2805/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

01 червня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Оксененко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробнича фірма «Сільвер» до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року позов задоволено повністю.

29.11.2019 ГУ ДФС у Черкаській області вперше звернулось з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції, яку було повернуто скаржнику ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2020 року, з підстав не сплати судового збору.

19.05.2020 ГУ ДПС у Черкаській області, вдруге звертається до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, до якої додано платіжне доручення про сплату судового збору у встановленому відповідно до закону розмірі, при цьому клопоче про визнання поважними причин пропуску строку на звернення до суду з апеляційною скаргою та просить поновити такий строк.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статтям 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), виходячи з наступного.

Правовими положеннями частини 1 статті 295 КАС України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Пунктом 1 частини 2 вказаної статті визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Звертаючись до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою 19.05.2020, тобто з пропуском строку на оскарження рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року, апелянт просить поновити пропущений строк на подання апеляційної скарги. Як на поважну причину пропуску строку скаржник посилається на відсутність бюджетних асигнувань для сплати судового збору на момент подачі апеляційної скарги вперше та зазначає, що первинну апеляційну скаргу було подано в межах тридцятиденного строку.

Дослідивши матеріали справи та заявлене клопотання про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги, суд приходить до висновку, про неможливість його задоволення, через недоведеність та необґрунтованість, з огляду на наступне.

У своєму клопотанні ГУ ДПС у Черкаській області зазначає, що повторна апеляційна скарга подається зі значним спливом часу, що пов`язано з надмірним навантаженням та низькою штатною кількістю працівників, на підтвердження вказаної обставини додає до клопотання лист про надання інформації Управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу, а також зі сплатою судового збору лише 17.03.2020.

Зазначені скаржником доводи щодо неможливості своєчасної сплати судового збору є неповажними причинами пропуску строку, оскільки в ситуації з пропуском строків органами державної влади, поважною причиною не може виступати необхідність належної організації внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що суб`єкти владних повноважень, мають дотримуватись принципу «належного урядування», тому органи державної влади не можуть отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених державою, це ж стосується і внутрішньої організації роботи органу держаної влади.

Отже, неналежна організація внутрішніх робочих процесів, в даному випадку щодо належного забезпечення руху коштів та безпосередньої наявності коштів у суб`єкта владних повноважень для своєчасної сплати судового збору не є поважною причиною для поновлення строку, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з наявними обставинами у скаржника є його відповідальністю за неналежну організацію виконання процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Відповідач, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних чи фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, а також сплати судового збору.

Крім того, статтею 295 КАС України встановлено присічний строк на апеляційне оскарження судових рішень суб`єктами владних повноважень незалежно від поважності причин пропуску строку, натомість не встановлює можливість не застосування до таких суб`єктів строку на апеляційне оскарження судових рішень, який становить 30 днів, а так само не встановлює наявність у суб`єктів владних повноважень безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у суду обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною в ухвалі Верховного суду від 01.10.2020 по справі № 826/16769/18.

Також, скаржник просить суд врахувати й той факт, що Постановою КМУ № 211 від 11.03.2020 на території всієї країни запроваджено карантин, відповідно до якої продовжено низку процесуальних строків на строк дії карантину.

Щодо вище вказаного, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

З матеріалів справи вбачається, що копію ухвали про повернення первинної апеляційної скарги було отримано скаржником 05.02.2020, що підтверджується наявним в них рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а карантин введено більше як через місяць від цієї дати, отже у скаржника була можливість скористатись своїм правом повторного звернення в період до введення відповідних карантинних заходів.

Заявником, у своєму клопотанні не зазначено жодних належних доказів та не наведено жодних причин, які підтверджували б неможливість усунути недоліки первинної апеляційної скарги, або звернутись з повторною без зайвих зволікань та в найкоротші строки.

Підставами пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк, подання апеляційної скарги.

Неповажними, в даному випадку, причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги визнаються неможливість своєчасної сплати судового збору.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених законодавством певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, скаржнику для усунення недоліків апеляційної скарги необхідно надати до суду клопотання про поновленням строку на апеляційне оскарження з наведенням інших поважних, на думку апелянта, підстав для його задоволення, з відповідними доказами.

Відповідно до вимог частини 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 44, 295, 298 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року залишити без руху.

Встановити строк для усунення вказаних недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі не усунення недоліків у вищезазначений строк скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження відповідно до норм зазначених пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя: Оксененко О.М.