Справа № 340/87/20
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2020-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2020 року справа № 340/87/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (у письмовому провадженні) адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби в Кіровоградській області (далі - Управління) про визнання протиправною та скасування вимоги щодо сплати боргу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з заявою до Управління про визнання протиправною та скасування вимоги від 28 листопада 2019 року щодо сплати боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - внесок) в сумі 13206,37 грн.

Зазначив, що 02 квітня 2018 року отримав свідоцтво на право зайняття адвокатською діяльністю, а взятий на облік у податковому органі 19 червня того ж року.

Внесок щодо адвокатської діяльності почав сплачувати з липня 2019 року, оскільки з 01 жовтня 2018 року по 14 червня 2019 року працював, як найманий працівник (юридичний консультант), та за нього сплачував внесок працедавець.

Стверджує, що внесок сплачується лише один раз за один період часу.

Відповідач заперечив щодо задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.31-32).

Зазначив, що незалежно від отримання доходу у позивача, як особи, яка займається адвокатською діяльністю, виник обов`язок сплачувати внесок у мінімальному розмірі, який встановлено законом.

Ухвалою суду від 16 січня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін (а.с.24-25).

Представники сторін подали клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження (а.с.90-91).

Відповідно до приписів частини 3 статті 194 КАС України суд зробив висновок про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про часткове задоволення позову з таких підстав.

Встановлені обставини і факти, що стали підставами звернення до суду.

Так, ОСОБА_1 з 19 червня 2018 року перебуває на обліку відповідача, як особа, котра здійснює незалежну професійну діяльність (адвокатська діяльність) (а.с.15, 42-44).

Позивач у період з 01 жовтня 2018 року по 14 червня 2019 року перебував у трудових відносинах з Кіровоградською територіальною організацією виконавчого комітету політичної ради партії «Радикальна Партія Олега Ляшка» (далі - Партія), що підтверджується відомостями з трудової книжки (а.с.14).

13 січня 2020 року позивач подав до Управління звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2019 рік (а.с.17-18).

Нарахував внесок, починаючи з липня місяця, у сумі 5508,36 грн. (а.с.18).

Кошти сплачено 15 січня 2020 року, що підтверджується банківською квитанцією (а.с.20).

17 квітня 2020 року ОСОБА_1 сплатив внесок у сумі 3276,20 грн. за період з червня по вересень 2018 року (а.с.64-66).

Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області повідомило, що за період з 01 жовтня 2018 року по червень 2019 року Партією з заробітної плати позивача нараховано та сплачено внесок, як за найманого працівника (а.с.19).

Заробітна плата перевищує мінімальний розмір доходу, з якого сплачувався внесок.

28 листопада 2019 року Управління прийняло вимогу щодо адвоката ОСОБА_1 про сплату внеску в сумі 13206,37 грн. (а.с.11).

Грошове зобов`язання нараховане за період з червня 2018 року по 31 жовтня 2019 року (а.с.11).

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 15 січня 2020 року (а.с.1-9).

Управління не надало доказів надіслання позивачу вимоги.

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Перш за все, спірні правовідносини врегульовано приписами Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон).

Щодо строку звернення до суду.

Так, приписами частин 1 та 2 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 4 статті 25 Закону встановлено, що вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Отже, Закон встановлює лише строк звернення зі скаргою на вимогу в порядку адміністративного оскарження до органу доходів і зборів вищого рівня.

У порядку судового оскарження подається позов до суду.

Строк сплати зобов`язання не можна ототожнювати зі строком звернення до суду в порядку його узгодження, якщо про це прямо не зазначено в законі.

Приклад цьому приписи ПК України.

Зокрема, строк сплати податкового зобов`язання, яке виникло на підставі податкового повідомлення-рішення, суттєво відрізняється від строку оскарження останнього в судовому порядку.

Водночас приписами частини 4 статті 8 Закону (в редакції на час прийняття вимоги і звернення до суду) встановлено, що порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Тому, строк звернення до суду стосовно оскарження вимоги встановлено КАС України.

ОСОБА_1 не пропустив його.

Щодо вирішення позову.

Приписами пункту 2 частини 1 статті 7 Закону встановлено, що єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб-підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць.

У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Отже, згадані платники податків мають обов`язок сплачувати внесок у розмірі, який встановлено законом, незалежно від отримання доходу (прибутку).

Судом встановлено, що в період, за який нараховано внесок від здійснення адвокатської діяльності (19 червня 2018 року до 31 жовтня 2019 року), ОСОБА_1 не займався нею, оскільки перебував у трудових відносинах з Партією (з 01 жовтня 2018 року по 14 червня 2019 року), котра сплачувала внесок з заробітної плати (більше мінімального розміру для фізичних осіб-підприємців).

Відносини щодо адміністрування внеску при одночасному перебуванні фізичної особи в трудових відносинах та наявності у неї статусу самозайнятої особи, яка здійснює незалежну професійну діяльність, не врегульовано Законом.

Тому, суд зробив висновок, що особа, яка зареєстрована, як самозайнята особа (адвокатська діяльність), і не здійснює її (не отримує доходи), зобов`язана сплачувати внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску лише за умови, що не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа найманий працівник) вона застрахована і платником єдиного внеску за неї є роботодавець, а мета збору внеску досягається за рахунок його сплати ним.

Такий правовий висновок поділяє і Касаційний адміністративний суд у складі Верховного суду (рішення від 02 вересня 2019 року у справі №520/3939/19).

Управління не надало доказів, які б спростовували факт працевлаштування позивача (найманий працівник) та сплати Партією внеску.

Отже, нарахування ОСОБА_1 внеску за період з 01 жовтня 2018 року по червень 2019 року є протиправним.

Що стосується інших періодів, які входять в період з 19 червня 2018 року по 31 жовтня 2019 року, то суд зазначає наступне.

Іншими періодами є: з 19 червня по 30 вересня 2018 року та з липня по жовтень 2019 року.

За ці періоди ОСОБА_1 сплатив внесок після отримання вимоги.

Сплата частини визначеного грошового зобов`язання після прийняття Управлінням вимоги доводить, що вона правомірна в цій частині.

Правомірна вимога в частині грошового зобов`язання у сумі 6948,44 грн. (4 х 819,06 + 4 х 918,06).

Підсумовуючи, суд зробив висновок про часткове задоволення позову.

Позов задоволено на 47,39 %.

Судові витрати у справі складаються з судового збору в сумі 840,80 грн. (а.с.10).

Суд розподіляє судові витрати відповідно до приписів частини 3 статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 194, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовільнити частково.

Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби України в Кіровоградській області від 28 листопада 2019 року, якою ОСОБА_1 зобов`язано сплатити недоїмку з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 13206,37 грн., в частині грошового зобов`язання - 6257,93 грн.

В іншій частині позову відмовити у задоволенні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 398,46 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей