Справа № 240/7064/20
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2020-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви

02 червня 2020 року м. Житомир справа № 240/7064/20

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Військовох частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити дії,

встановив:
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо несвоєчасної виплати грошової компенсації вартості за не отримане речове майно в сумі 99784,48 грн.

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на його користь середній розмір грошового забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні із військової служби за період з 03.09.2019 по 11.12.2019 в розмірі 25716,18 грн.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 14.05.2020 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наданням відповідних доказів.

Через відділ документального 25.05.2020 від позивача надійшла заява, в обґрунтування якої останнім зазначено, виплата за речове майно є компенсаційною виплатою, тому входить до складу заробітної плати. З огляду на це, просив поновити строк звернення.

Дослідивши вказану заяву позивача та матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступного висновку.

Так, предметом цього адміністративного спору є стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні, що не входить до структури заробітної плати.

За правилами ч.1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу зазначених положень процесуального закону слідує, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Слід зазначити, що спірні відносини пов`язані зі звільненням з публічної служби, тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норми спеціального процесуального закону.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04 грудня 2019 року у справі №815/2681/17, у постанові від 22 січня 2020 року у справі №620/1982/19 та в постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року в справі №560/3339/19.

Частиною 5 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як встановлено зі змісту долучених доказів, остаточний розрахунок з позивачем проведено 11.12.2019.

Однак, до суду з даним позовом позивач звернувся лише 11.05.2020, про що свідчить відмітка ПАТ "Укрпошта" на поштовому конверті. Тобто, позивачем пропущено місячний строк звернення до суду.

Разом з тим, в клопотанні про поновлення строку звернення до суду позивачем не вказано будь-яких причин пропуску такого строку, а саме причин, які б об`єктивно перешкоджали йому звернутися з вказаним позовом.

При цьому, середній заробіток за затримку розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, тому строк звернення до суду про його стягнення є обмеженим.

Суд враховує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Будь-яких інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду із даним адміністративним позовом, які є поважними, позивачем не вказано.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для такого поновлення.

Частинами 1, 2 ст.123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду та не вказано підстав, які є поважними, для його поновлення, що в силу ч.2 ст.123 КАС України є підставою для повернення позовної заяви.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених ч.2 ст. 123 цього Кодексу.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду, у строк та в порядку, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Капинос