Справа № 140/4674/20
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2020-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2020 року ЛуцькСправа № 140/4674/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗИМУТ ПЛЮС» до Головного управління Держгеокадастру у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення тендерного комітету,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЗИМУТ ПЛЮС» (далі позивач, ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС») звернулося до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Волинській області (далі відповідач, ГУ Держгеокадастру у Волинській області) про визнання протиправним та скасування рішення тендерного комітету про відхилення пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «АЗИМУТ ПЛЮС», оформленого протоколом розгляду тендерних пропозицій, що опублікований 23.03.2020 в межах проведення відкритих торгів UA-2020-01-29-000422-b.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 23.03.2020 згідно з протоколом розгляду тендерних пропозицій тендерним комітетом ГУ Держгеокадастру у Волинський було відхилено пропозицію ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС». Підставою для відхилення цієї пропозиції стало те, що тендерна пропозиція не відповідає вимогам тендерної документації, оскільки учасником не надано жодної інформації щодо субпідрядників.

Позивач вважає рішення тендерного комітету про відхилення пропозиції ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» необґрунтованим і протиправним, оскільки Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон №922-VIII) не передбачено подання учасниками документу (інформації) про субпідрядників у разі, якщо такі до виконання робіт або надання послуг залучатись не будуть. ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» не мало на меті залучати субпідрядників для надання відповідних послуг, що були предметом закупівлі. З огляду на викладене, у відповідності до ч.4 ст.16 Закону №922 не подання таких документів (інформації) про субпідрядників не може бути підставою для відхилення пропозиції учасника.

Крім того, вказує, що з огляду на положення п.17 ч.2 ст.22 Закону №922-VIII, вимога про зазначення інформації (надання документів) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю, стосується виключно закупівлі робіт. У даному ж випадку здійснювалась закупівля послуг, що чітко вбачається із розміщеної інформації на сайті «Prozorro» (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-01-29-000422-b), зокрема, із оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-01-29-000422-b. Відтак, не подання документів (інформації) щодо залучення/не залучення субпідрядників до надання послуг не може бути підставою для відхилення пропозиції учасника.

Ухвалою суду від 30.03.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.107).

В поданому до суду відзиві на позовну заяву (а.с.116-126) відповідач позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні, посилаючись на те, що Головним управлінням в порядку, визначеному Законом України «Про публічні закупівлі», подано оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-01-29-000422-b, код ДК 021:2015 - 79990000-0 «Різні послуги, пов`язані з діловою сферою» (проведення державної інвентаризації земель у Волинській області).

Надана тендерна пропозиція позивача не відповідала вимогам тендерної документації, що свідчить про правомірність її відхилення Головним управлінням, що оформлено протоколом засідання тендерного комітету від 23.03.2020 №5.

Водночас, Головне управління звертає увагу суду на те, що ч.2 ст.18 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено право на оскарження вимог, зазначених у тендерній документації, з якими не згідні учасники. Зокрема, скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення і торгів, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій.

Позивачем скарга щодо тендерної документації не подавалась, що дає можливість стверджувати, що учасник погодився із змістом вимог. За цих обставин у позивача наявний обов`язок виконати вимоги тендерної документації, оскільки вони не були оскаржені останнім, і є чинними. Приймаючи рішення про участь у тендері позивач усвідомлював, що його дії мають відповідати усім вимогам тендерної документації. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 17.03.2020 року у справі №826/9087/18.

Таким чином, вимогами тендерної документації передбачено наявність інформації щодо залучення чи незалучення субпідрядників, однак позивач не надав таку інформацію, що було підставою для відхилення пропозиції учасника. Також позивачем не подано скарг щодо документації конкурсних торгів, а тому Головне управління вважає, що оскаржуване рішення тендерного комітету прийняте відповідно до вимог чинного законодавства, є правомірним, а тому скасуванню не підлягає.

Крім того, зазначає, що позов підлягає залишенню без розгляду, оскільки позивач не дотримався обов`язкової процедури досудового врегулювання спору.

19.05.2020 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якому вказує, що наведені у ньому, безпідставними та такими, що не ґрунтуються на нормах законодавства. Зі змісту статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» слідує, що вказана стаття врегульовує порядок оскарження процедур закупівель шляхом подання скарги до органу оскарження, зокрема: спосіб подання, вимоги до скарги, строк її подання, строк та порядок розгляду скарги органом оскарження, перелік рішень, які може прийняти орган оскарження за результатами розгляду скарги, а також визначає право учасника процедури закупівлі, який подав скаргу до органу оскарження, оскаржити рішення цього органу до суду та встановлює строк такого оскарження. Таким чином, вказаною нормою врегульовано порядок адміністративного оскарження рішень тендерного комітету учасником процедур закупівель до органу оскарження. При цьому дана норма не містить застереження, яке б вказувало на обов`язковість дотримання цієї адміністративної процедури учасником закупівлі перед зверненням до суду за захистом порушених прав, а також не обмежує учасника закупівлі, чиї права порушенні внаслідок прийняття рішення тендерним комітетом, оскаржити таке рішення безпосередньо до суду. Застосування або незастосування досудового врегулювання спорів є виключним правом особи, за винятком встановлених у законі випадків (а.с.139).

25.05.2020 представник відповідача подав до канцелярії суду заперечення, в якому просить позов залишити без розгляду, оскільки позивачем подано позовну заяву, що не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) (а.с.141-143).

Ухвалою суду від 03.06.2020 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» зареєстроване як юридична особа 19.03.2013, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.51-52). Основним видом діяльності товариства за кодом КВЕД 71.12 є діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах.

ГУ Держгеокадастру у Волинській області 29.01.2020 на веб-порталі «Рrozorro» оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-01-29-000422-b, відповідно до якого предметом закупівлі є проведення державної інвентаризації земель у Волинській області за кодом класифікатора предмета закупівлі ДК 021:2015:79990000-0 Різні послуги, пов`язані з діловою сферою (а.с.128).

Рішенням тендерного комітету ГУ Держгеокадастру у Волинській області від 29.01.2020 затверджено тендерну документацію з процедури відкритих торгів на предмет закупівлі: ДК 021:2015 - 79990000-0 «різні послуги, пов`язані з діловою сферою» (проведення державної інвентаризації земель у Волинській області), яка також оприлюднена на веб-порталі «Рrozorro» (а.с.7-47, 129).

В межах проведення процедури відкритих торгів, оголошеної відповідачем, тендерні пропозиції подали ТзОВ «Промтех Проект енд Сервіс», ТзОВ «Терразем», ТзОВ «Ленд Ком», ДП «Центр Державного земельного кадастру», ТзОВ «Юнекс Консалтинг», а також ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС», за результатами розгляду яких на засіданні тендерного комітету ГУ Держгеокадастру у Волинській області прийнято рішення про відхилення тендерних пропозицій учасників ТзОВ «Терразем» та ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС», про допуск до участі в електронному аукціоні тендерних пропозицій учасників ТзОВ «Промтех Проект енд Сервіс», ТзОВ «Ленд Ком», ДП «Центр Державного земельного кадастру», ТзОВ «Юнекс Консалтинг», про що свідчить відповідний протокол засідання тендерного комітету від 23.03.2020 №5 (а.с.130-133).

Інформація про відхилення пропозиції учасника ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» також розміщена на веб-порталі «Рrozorro» (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-01-29-000422-b) (а.с.50).

Як слідує з протоколу засідання тендерного комітету, підставою для відхилення тендерної пропозиції позивача слугувала її невідповідність вимогам тендерної документації, зазначеним у пункті 7 щодо надання відомостей про субпідрядників.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон №922-VIII в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 1 Закону №922-VIII наведені такі значення термінів, що вживаються в даному Законі:

замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак (п.9);

послуги - будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, лізинг, найм (оренда), а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт (п.17);

предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом (п.18);

роботи - проектування, будівництво нових, розширення, реконструкція, капітальний ремонт та реставрація існуючих об`єктів і споруд виробничого і невиробничого призначення, роботи з нормування в будівництві, геологорозвідувальні роботи, технічне переоснащення діючих підприємств та супровідні роботам послуги, у тому числі геодезичні роботи, буріння, сейсмічні дослідження, аеро- і супутникова фотозйомка та інші послуги, що включаються до кошторисної вартості робіт, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих робіт (п.22);

тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (п.29);

тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (п.30);

учасник процедури закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, юридична особа (резидент або нерезидент), яка подала тендерну пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі (п.35).

Згідно з частиною першою статті 10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження.

За приписами частин першої, третьої та четвертої статті 11 Закону №922-VIII для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет або уповноважена особа (особи): планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель; здійснює вибір процедури закупівлі; проводить процедури закупівель; забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця; забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом; забезпечує оприлюднення інформації та звіту щодо публічних закупівель відповідно до Закону; здійснює інші дії, передбачені цим Законом. Рішення тендерного комітету або уповноваженої особи оформлюється протоколом. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на його засіданні, або всіма уповноваженими особами. У разі відмови члена тендерного комітету або однієї з уповноважених осіб підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови.

Відповідно до частин першої та другої статті 12 Закону №922-VIII закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі. Замовник здійснює процедури закупівлі, передбачені частиною першою цієї статті, шляхом використання електронної системи закупівель.

Частиною першою статті 20 Закону №922-VIII визначено, що відкриті торги є основною процедурою закупівлі.

Як передбачено частиною першою статті 21 Закону №922-VIII, оголошення про проведення процедури відкритих торгів безоплатно оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону.

Вимоги до тендерної документації встановлені статтею 22 Закону №922-VIII.

Так, частинами першою та другою цієї статті Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити:

1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;

3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз «або еквівалент». Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;

4) кількість товару та місце його поставки;

5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);

9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);

10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;

11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;

12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Згідно з частиною першою статті 25 Закону №922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Відповідно до частини п`ятої статті 28 Закону №922-VIII у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів. За результатами розгляду складається протокол розгляду тендерних пропозицій за формою, встановленою Уповноваженим органом, та оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону. Після оприлюднення замовником протоколу розгляду тендерних пропозицій електронною системою закупівель автоматично розсилаються повідомлення всім учасникам тендеру та оприлюднюється перелік учасників, тендерні пропозиції яких не відхилені згідно з цим Законом.

При цьому підстави відхилення замовником тендерних пропозицій наведені у частині першій статті 30 Закону №922-VIII, зокрема, пунктом 4 якої визначено, що такою підставою є невідповідність тендерної пропозиції умовам тендерної документації.

Як слідує з матеріалів справи, у тендерній документації, а саме: у пункті 7 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції», замовник (ГУ Держгеокадастру у Волинській області) зазначив необхідність подання інформації про субпідрядника (у випадку закупівлі робіт) (а.с.20-21).

Зокрема, даним пунктом тендерної документації передбачено, що у разі закупівлі робіт або послуг учасник зазначає в ТП повне найменування та місцезнаходження кожного юридичної суб`єкта господарювання, якого він буде залучати як субпідрядника до виконання робіт або надання послуг у обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю. У разі, якщо до виконання робіт або надання послуг буде залучено субпідрядника (субпідрядників) в обсязі менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю, то учасник в складі ТП повинен надати:

1. Довідку, яка містить відбиток печатки* учасника, складену в довільній формі, за підписом учасника або його уповноваженої особи, та в якій повинно бути зазначено:

- назва субпідрядника, код за ЄДРПОУ (або реєстраційний номер облікової картки платника податків), його фактична та юридична адреса, ПІБ керівника, телефон;

- види робіт або послуг, які передбачається доручити субпідряднику;

- орієнтована вартість робіт або послуг субпідрядника у вiдcoткax (%) до ціни ТП.

2. Ліцензію та/або дозвіл субпiдрядника на виконання видів робіт або надання послуг, які передбачається йому доручити для виконання за умови, якщо їх виконання потребує наявності таких дозвільних документів згідно законодавства.

3. Оригінал листа від субпідрядника, який засвідчує згоду на виконання робіт або надання послуг, що будуть йому доручені.

У разі, якщо до виконання робіт або надання послуг не буде залучено субпідрядника (субпідрядників) в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю, то учасник у складі ТП повинен надати довідку, яка містить відбиток печатки* учасника, складену в довільній формі, за підписом учасника або його уповноваженої особи, та в якій повинно бути зазначено про те, що субпідрядник (субпідрядники) до виконання робіт або надання послуг залучатись не будуть.

Судом встановлено, що ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» у тендерній пропозиції не подало інформації про субпідрядника (субпідрядників), внаслідок чого тендерна пропозиція позивача була відхилена тендерним комітетом ГУ Держгеокадастру у Волинській області з підстав її невідповідності умовам тендерної документації, про що зазначено у протоколі засідання тендерного комітету від 23.03.2020 №5 (а.с.130-133).

На думку суду, рішення тендерного комітету відповідача про відхилення тендерної пропозиції ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» суперечить вимогам Закону №922-VIII з огляду на таке.

Так, в силу приписів пункту 17 частини другої статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначається вимога про необхідність зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації про субпідрядника (субпідрядників) лише у разі проведення закупівлі робіт.

Таким чином, Закон №922-VIII не передбачає обов`язок зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації про субпідрядника (субпідрядників) в разі проведення закупівлі товарів чи послуг.

Відповідно до розміщеного на веб-порталі «Рrozorro» оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-01-29-000422-b предметом закупівлі є проведення державної інвентаризації земель у Волинській області за кодом класифікатора предмета закупівлі ДК 021:2015:79990000-0 Різні послуги, пов`язані з діловою сферою (а.с.128).

Спосіб визначення замовником предмета закупівлі відповідно до положень Закону №922-VIII установлює Порядок визначення предмета закупівлі, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 №454 (далі Порядок №454), розділом ІІ якого встановлено порядок визначення предмета закупівлі товарів і послуг, а розділом ІІІ порядок визначення предмета закупівлі робіт.

Як передбачає пункт 1 розділу ІІ Порядку №454, предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17 і 32 частини першої статті 1 Закону та на основі Державного класифікатора продукції та послуг ДК 016:2010, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 11 жовтня 2010 року №457, за показником п`ятого знака із зазначенням у дужках предмета закупівлі відповідно до показників третьої - п`ятої цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року №1749, а також конкретної назви товару чи послуги.

Так, відповідачем самостійно визначено предмет закупівлі відповідно до Єдиного закупівельного словника за кодом CPV 79990000-0 Різні послуги, пов`язані з діловою сферою.

Отже, за тендерною документацією відповідача предметом закупівлі є послуги, а не роботи, відтак подання учасником у тендерній пропозиції інформації про субпідрядника (субпідрядників) вимогами Закону №922-VIII не передбачено.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.04.2016 №680 затверджено Примірну тендерну документацію для процедур закупівель - відкриті торги та конкурентний діалог (далі Примірна тендерна документація).

Положеннями Примірної тендерної документації визначено, що вона містить, зокрема, обов`язкову інформацію, визначену статтею 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), яка оформлюється у вигляді таблиці, що складається з трьох граф та подається замовником окремим файлом. У графі «1» зазначається нумерація, у графі «2» - перелік складових тендерної документації, у графі «3» - вимоги щодо їх заповнення відповідно до Закону. Зміст кожного розділу Примірної тендерної документації визначається замовником.

Згідно з порядком заповнення тендерної документації у розділі «Порядок унесення змін та надання роз`яснень до тендерної документації» передбачено у графі «1» пункт 7, який в графі «2» містить термін «Інформація про субпідрядника (у випадку закупівлі робіт)», у графі «3» вимоги щодо заповнення «у разі закупівлі робіт учасник зазначає в тендерній пропозиції повне найменування та місцезнаходження щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати як субпідрядника до виконання робіт у обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю».

Отже, порядком заповнення тендерної документації передбачено внесення до неї вимоги щодо надання інформації про субпідрядника лише в разі закупівлі робіт.

Із дослідженої судом тендерної документації відповідача слідує, що визначений замовником зміст пункту 7 тендерної документації розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» є суперечливим, оскільки графа «2» передбачає подання інформації про субпідрядника (у випадку закупівлі робіт), тоді як графа 3 вказує, що у разі купівлі робіт або послуг учасник зазначає в ТП інформацію про субпідрядника (субпідрядників).

В контексті наведеного суд враховує, що складена відповідачем тендерна документація не є достатньо чіткою, не містить конкретно визначених вимог, оскільки в одному випадку обумовлює подання інформації про субпідрядника у разі закупівлі робіт, а в іншому в разі закупівлі робіт або послуг, що в свою чергу дає можливість учаснику трактувати вимоги вказаної документації на власний розсуд.

У розглядуваному випадку позивач, як учасник процедури закупівлі, не подав інформацію про субпідрядника, оскільки діяв відповідно до вимог пункту 17 частини другої статті 22 Закону №922-VIII та керувався вимогами графи «2» пункту 7 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції», яка передбачає подання інформації про субпідрядника лише у випадку закупівлі робіт.

Суд не бере до уваги твердження відповідача про те, що ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» не подало скарги щодо тендерної документації, а тому погодився з її вимогами і повинен був їх виконати, оскільки, як зазначено вище, тендерна документація містить вимогу щодо подання інформації про субпідрядника (у випадку закупівлі робіт), що в свою чергу відповідає вимогам Закону №922-VIII, відтак слід вважати, що учасник не порушив вимог тендерної документації, оскільки предметом закупівлі є послуги, а не роботи.

Згідно з частиною четвертою статті 16 Закону №922-VIII документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.

Аналізуючи приписи вказаної норми Закону №922-VIII, суд зазначає, що позивач правомірно не подав у складі тендерної пропозиції інформації про субпідрядника (субпідрядників), оскільки подання таких документів при закупівлі послуг законодавство не передбачає, а тендерна документація містила вимогу подання такої інформації у випадку закупівлі робіт.

При цьому, оскільки відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників у складі тендерної пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником, тому відповідач протиправно відхилив тендерну пропозицію ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» з підстав її невідповідності тендерній документації.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В даному випадку відповідач не довів суду, що прийняте тендерним комітетом рішення про відхилення тендерної пропозиції ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» ґрунтується на нормах чинного законодавства; воно не може вважатися обґрунтованим, добросовісним і законним, оскільки відповідач відхилив тендерну пропозицію позивача за відсутності на те законодавчих підстав.

За таких обставин суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТзОВ «АЗИМУТ ПЛЮС» підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 2102 грн, сплачений відповідно до платіжного доручення від 26.03.2020 №1227 (а.с.6).

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Закону України «Про публічні закупівлі», суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення тендерного комітету Головного управління Держгеокадастру у Волинській області в частині відхилення тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальність «АЗИМУТ ПЛЮС» в межах проведення відкритих торгів UA-2020-01-29-000422-b, оформлене протоколом засідання тендерного комітету від 23.03.2020 №5.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗИМУТ ПЛЮС» (79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Волинській області (43021, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Винниченка, будинок 67, ) судові витрати в розмірі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, з врахуванням вимог пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій