Справа № 120/1513/20-а
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

27 травня 2020 р. Справа № 120/1513/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши в письмовому провадженні матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 27.04.2020 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

15.05.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову.

Відзив надіслано на електронну адресу суду та підписано електронним цифровим підписом представника за довіреністю Вербицькою Тетяною.

В той же час, Вербицькою Т. на підтвердження її повноважень, як представника відповідача, не надано жодних документів.

Частиною третьою статті 43 КАС України передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділуVII "Перехідні положення" КАС України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02 червня 2016 року № 1401-VIII.

Відтак підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Отже, законодавець розмежував поняття "самопредставництво" та "представництво інтересів", які, відповідно, передбачають участь, зокрема, органу державної влади у судовій справі через свого керівника, іншу уповноважену особу відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), тобто в порядку самопредставництва, або ж через представника.

Таким чином, самопредставництво органу державної влади в адміністративній справі може здійснюватись лише особами, коло яких визначено у ч. 3 ст. 55 КАС України.

Водночас в силу положень ст.ст. 131-1, 131-2, абзацу 2 підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах з 01.01.2020 здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що у разі здійснення самопредставництва повноваження особи, яка від імені органу державної влади подає (підписує) заяву, клопотання, скаргу, мають бути підтверджені належними документами, наприклад статутом, положенням, трудовим договором (контрактом) або відомостями про займану посаду.

Аналогічна правова позиція наведена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 20.01.2020 у справі № 480/1886/19.

Однак до відзиву Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, який підписано електронним цифровим підписом представника за довіреністю Вербицькою Тетяною, не надано документів, які б підтверджували повноваження Т. Вербицької на здійснення самопредставництва відповідного органу державної влади ( в тому числі не надано і довіреності ).

Крім того, судом встановлено, що, згідно з відомостями з ЄДРПОУ, керівником Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області є Корчак О.С.

Відтак Т. Вербицька не є керівником цього органу, а тому не має права вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності.

Суд також враховує, що відповідно до ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Отже, Конституцією України передбачено винятки із загального правила щодо обов`язкового представництва інтересів особи в суді виключно адвокатом, а також представництва органів державної влади та органів місцевого самоврядування виключно прокурорами або адвокатами починаючи з 01.01.2020. Такі винятки поширюються, зокрема, на "малозначні справи".

За правилами ч. 1, 2 ст. 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Частиною першою статті 59 КАС України передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (ч. 3 ст. 59 КАС України).

Враховуючи наведені норми та з огляду на те, що дана справа, виходячи з положень п. 3 ч. 6 ст. 12 КАС України, є незначної складності і розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд вважає, що повноваження Т. Вербицької, як представника Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, можуть підтверджуватись довіреністю за підписом керівника цього органу, оформленою з дотриманням вимог чинного законодавства.

Проте до відзиву на позовну заяву такої довіреності не додано.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що від імені відповідача відзив подано (підписано) особою, права якої на вчинення відповідних дій не підтверджені у встановленому законом порядку.

Статтею 162 КАС України, яка є спеціальною у питанні оформлення відзиву на позовну заяву, не визначено правових наслідків подання відзиву неуповноваженою особою.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює подібні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).

Так, згідно з ч. 1, 2 ст. 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення учасника справи повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Крім того, в силу приписів п. 2 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, враховуючи зазначені процесуальні норми та наведені вище мотиви, суд приходить до переконання про відсутність підстав для прийняття до розгляду відзиву відповідача за підписом Т. Вербицької.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 162 КАС України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Згідно із п. 2 ч. 4 ст. 162 КАС України, до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Разом із тим, ознайомившись із поданими відповідачем матеріалами, встановлено, що останнім не надано доказів надсилання копії відзиву та доданих до нього документів позивачу.

З огляду на викладене поданий до суду відзив належить залишити без розгляду. Як наслідок, вважається, що відзив на позовну заяву відповідачем не подано. Втім, відповідач не втрачає права на його подання, що обумовлюється наступними обставинами.

Ухвалою суду від 27.04.2020 про відкриття провадження у цій справі відповідачу встановлено 15-денний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

З матеріалів справи видно, що копію вказаної ухвали разом з позовною заявою і доданими до неї документами відповідач отримав 30.04.2020.

Отже, граничним строком для подання відзиву на позов є 15.05.2020.

Разом з тим, 02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року № 540-IX.

Пунктом 9 цього Закону розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Таким чином, з дня набрання чинності Законом № 540-IX процесуальні строки в адміністративному судочинстві, зокрема строк розгляду адміністративної справи та строк подання відзиву на позовну заяву, продовжено на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи наведене суд вважає, що строк для подання відзиву у цій справі для відповідача не закінчився. Відповідно, це унеможливлює прийняття судом рішення по суті спору до закінчення такого строку, оскільки в іншому разі порушуватиметься принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, засади змагальності сторін, а також передбачені законом права учасників адміністративної справи.

Також суд констатує, що відповідачем не виконані вимоги ухвали від 27.04.2020 року в частині витребування у Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області та зобов`язання надати суду протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження матеріали пенсійної справи ОСОБА_1 , в зв"язку з чим суд вважає за необхідне повторно витребувати у відповідача вказані докази.

Керуючись ст. 6, 7, 9, 55, 57, 162, 166, 167, 195, 240, 248, 256, 293, 294 КАС України, Законом України від 30.03.2020 540-IX, суд -

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду відзив Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області за підписом Т. Вербицької (вх. № 13238/20 від 15.05.2020).

Роз`яснити відповідачу, що у зв`язку з прийняттям Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року № 540-IX процесуальний строк щодо подання відзиву продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Подання відзиву є правом відповідача, однак його неподання без поважних причин суб`єктом владних повноважень може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Звернути увагу відповідача на необхідність дотримання вимог ч. 3 та ч. 4 ст. 162 КАС України при подачі відзиву.

Витребувати у Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області та зобов`язати надати суду протягом 5 днів з дня отримання даної ухвали матеріали пенсійної справи ОСОБА_1 .

Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна