Справа № 420/6776/19
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2020-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2020 р.м.ОдесаСправа № 420/6776/19

Категорія: 111010000

Головуючий в 1 інстанції: Завальнюк І. В..

Час і місце ухвалення: м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А. І.

Ступакової І. Г.

при секретарі Черкасовій Є. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 січня 2020 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Прес-Служба Одеси до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДФС в Одеській області про скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, встановити заборону,

В С Т А Н О В И Л А :

ТОВ Прес-Служба Одеси звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДФС в Одеській області , в якому просить:

скасувати рішення від 03.10.2018 комісії ГУ ДПС в Одеській області про включення підприємства до переліку ризикових платників податків;

зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Прес-Служба Одеси» з переліку ризикових платників податків;

заборонити ГУ ДПС в Одеській області в майбутньому включати ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 03.10.2019 з електронного кабінету позивач дізнався про внесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» в реєстр ризикових платників на підставі пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платників податків. У зв`язку із цим 23.10.2019 представник ТОВ «Прес-Служба Одеси» звернувся до ГУ ДПС в Одеській області із заявою щодо проведення позапланової перевірки для підтвердження невідповідності діяльності підприємства жодної з ознак, зазначених у пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платників податків, однак жодної відповіді надано не було. Позивач зазначає, що ТОВ «Прес-Служба Одеси» є сумлінним платником податків, яке займається економічною діяльністю за КВЕД 47.62 роздрібна торгівля газетами та канцелярськими товарами в спеціалізованих магазинах, має всі необхідні матеріально-технічні ресурси, персонал (31 працівник) тощо для здійснення господарської діяльності. Будь-яких обставин для визнання Товариства ризиковим не існує, проте з невідомих причин податковим органом прийнято відповідне рішення, що впливає на діяльність Товариства, так як на цій підставі призупиняється реєстрація податкових накладних / розрахунків коригування в ЄРПН.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15 січня 2020 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Визнано протиправними дії комісії Головного управління ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, щодо внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків.

Зобов`язано комісію Головного управління ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» з переліку ризикових платників податків.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з бюджетних асигнувань Головного управління ДФС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» судові витрати у розмірі 1921 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС в Одеській області подало апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначається, що критерії ризиковості платника податку визначено листом ДФС України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018року. Водночас, судом першої інстанції не враховано той факт, що внесення Позивача до переліку підприємств з ознаками ризиковості не створює жодних правових наслідків для підприємства, та в жодному разі не створює перешкод для діяльності підприємства як суб`єкта господарювання, оскільки за Позивачем залишається право підтверджуючими документами довести реальність здійснювання фінансово-господарських операцій у своїй діяльності, та у разі повноти документів по даних операціях, подальшого прийняття позитивного рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування. При цьому, Позивачем не було надано обґрунтованих доводів щодо порушення його прав та законних інтересів зі сторони Відповідача та неправомірності дій останнього, що свідчить про необґрунтованість позовних вимог, оскільки контролюючий орган діяв з підстав та в межах чинного законодавства України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «Прес-Служба Одеси» веде свою економічну діяльність за КВЕД 47.62 Роздрібна торгівля газетами та канцелярськими товарами в спеціалізованих магазинах.

03.10.2019 з електронного кабінету позивач дізнався про внесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» в реєстр ризикових платників на підставі пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платників податків. У зв`язку із цим 23.10.2019 представник ТОВ «Прес-Служба Одеси» звернувся до ГУ ДПС в Одеській області із заявою щодо проведення позапланової перевірки для підтвердження невідповідності діяльності підприємства жодної з ознак, зазначених у пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платників податків, однак жодної відповіді надано не було.

Не погодившись з рішенням відповідача про внесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» в реєстр ризикових платників на підставі пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платників податків позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги частково, виходив з того, що оскільки рішення про включення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків не приймалось, то, відповідно, воно не може бути скасованим, а порушені права та законні інтереси позивача підлягають відновленню шляхом визнання протиправними саме дій ГУ ДФС в Одеській області стосовно внесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків, оскільки є очевидним, що на час вчинення цих дій ДПС свою діяльністю не розпочало, а також зобов`язання суб`єкта владних повноважень виключити позивача з такого переліку.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Вирішуючи адміністративний позов щодо оскарження рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень суд повинен враховувати положення статті 19 Конституції України, зокрема, про те, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює та визначає ПК України.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно дефініції, наведеної в п.61.1 ст.61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 ПК України).

Згідно п.71.1 ст.71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано ст.ст.72, 73 ПК України.

Відповідно до ст.74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Згідно п.201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України (у редакції, чинній з 31.12.2017), реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» №2245-VIII від 07.12.2017 (далі - Закон №2245-VIII), змінена редакція пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2245-VIII передбачено, що Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Порядок зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затверджено постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018 (далі - Порядок №117).

Пунктом 2 Порядку №117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні : моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства; критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а/б пункту 185.1 статті 185, підпункту а/б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Згідно п.5 Порядку №117, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Відповідно до п.6, 7 вказаного Порядку, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно п.10 Порядку №117, Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Листом ДФС України №4065/99-99-07-05-04-18 від 05.11.2018 визначені «Критерії ризиковості платника податку» та «Критерії ризиковості здійснення операцій» (попередня редакція листа ДФС України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018).

Пунктом 17 Порядку №117 передбачено, що під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови комісії, секретарем комісії та членами комісії, які брали участь у засіданні.

Пунктом 23 Порядку №117 передбачено, що протокол засідання комісії контролюючого органу повинен містити перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Контролюючий орган здійснює моніторинг ПН/РК шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС з метою виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у ПН/РК та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України та нормативно-правовими актами, прийнятих на виконання вимог цього Кодексу. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Обов`язковою ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) рівно як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 20.11.2019 по справі №480/4006/18 та у постанові від 03.03.2020 по справі №240/3665/19.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що на користь цієї позиції свідчить аналіз положень п.п.201.16.3 п.201.16 ст.201 ПК України в редакції, яка вже не діяла на час спірних правовідносин, проте чітко визначала, що саме рішення про відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Після внесення змін до п.201.16 ст.201 ПК України Законом №2245-VIII, законодавець виключив зазначену норму з Кодексу, надавши повноваження Кабінету Міністрів України визначати порядок та підстави реєстрація ПН/РК в ЄРПН.

Кабінет Міністрів України постановою №117 від 21.02.2018 затвердив Порядок розгляду скарг на рішення комісій регіонального рівня, які приймають рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації. Аналіз положень цього Порядку свідчить про те, що платник податків має оскаржити в адміністративному або судовому порядку саме рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації ПН/РК в ЄРПН з дня набрання таким рішенням чинності.

Колегія суддів зазначає, що віднесення Комісією контролюючого органу позивача до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення ПН/РК в ЄРПН. У подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації ПН/РК.

Отже, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 27.08.2019 по справі №540/2077/18.

Відтак, колегія суддів дійшла висновку, що використання контролюючим органом податкової інформації наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення підприємства до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації ПН/РК не порушує права та інтереси позивача, отже, звертаючись до суду з відповідним позовом, підприємство невірно обрало спосіб захисту порушених прав.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції стосовно того, що лист ДФС України №4065/99-99-07-05-04-18 від 05.11.2018, яким визначені «Критерії ризиковості платника податку» та «Критерії ризиковості здійснення операцій» (попередня редакція листа ДФС України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018) не є нормативно-правовим актом у розумінні ст.117 Конституції України, прийнятий всупереч п.10 Порядку №117, а отже не є джерелом права, яке застосовується судом відповідно до ст.7 КАС України.

При цьому, враховуючи неправильно обраний позивачем спосіб захисту своїх прав, колегія суддів зазначає, що це не впливає на оцінку судом спірних відносин за результатом аналізу наведених в цій постанові норм права.

Згідно ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Виходячи з наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції на ці обставини уваги не звернув, належної оцінки не дав, та дійшов помилкового висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог, а тому колегія суддів вважає за необхідним рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову, якою відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 січня 2020 року скасувати.

Ухвалити по справі нове рішення, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю Прес-Служба Одеси до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДФС в Одеській області про скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, встановити заборону відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано 02 червня 2020 року.

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А. І. Бітов

Суддя: І. Г. Ступакова