Справа № 120/2149/20-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

01 червня 2020 р. Справа № 120/2149/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід Олена Степанівна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до: Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур(вул. Різницька, 13/15, м.Київ, 01011)

Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, 13/15, м.Київ, 01011)

Прокуратури Вінницької області (вул. монастирська, б. 33, м.Вінниця, 21050)

про: визнання протиправним та скасування рішення та наказу, визнання недійсним запису, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (далі - відповідач 1), Офісу Генерального прокурора (далі - відповідач 2) та Прокуратури Вінницької області (далі - відповідач 3) про визнання протиправним та скасування рішення та наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

У відповідності до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Ст. 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст. 160, 161 КАС України.

Норми ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Тобто, однією із вимог до позовної заяви є визначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів за умови, що позовна заява подається до декількох відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Аналіз норми п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України дає підстави для висновку, що у разі подання позову до декількох відповідачів вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту повинна бути зазначена щодо кожного із відповідачів. Така необхідність обумовлена тим, що спосіб захисту свого права, свободи чи інтересу має формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло, а вимоги зобов`язального характеру повинні бути пред`явлені окремо до кожного відповідача із вказівкою на те, які дії повинні бути вчинені кожним із них.

З тексту позовної заяви вбачається, що позивачем визначено трьох відповідачів: Першу кадрову комісію з атестації прокурорів регіональних прокуратур, Офіс Генерального прокурора та Прокуратуру Вінницької області.

Проте позовні вимоги адресовані лише до Прокуратури Вінницької області та до Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, що свідчить про неузгодженість заявлених позовних вимог із суб`єктним складом відповідачів, визначених позивачем у позовній заяві.

Таке формулювання змісту позовних вимог суперечить п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, оскільки звернена до суду вимога позивача повинна бути адресована кожному із відповідачів окремо.

Від так, з огляду на те, що позивачем одним із відповідачів визначено Офіс Генерального прокурора, однак позовних вимог до нього не сформульовано, тому на виконання п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачу слід визначитись із змістом позовних вимог до цього відповідача або за відсутності таких вимог - виключити його зі складу відповідачів.

Згідно із ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позовної заяви документів, які б підтверджували сплату судового збору не надано. Водночас, позивач вказує, що є звільненим від сплати судового збору на підставі ч. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а саме: від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд:

1.Визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 1 від 10.04.2020 року № 287 про неуспішне проходження позивачем атестації;

2.Визнати протиправним та скасувати наказ відповідача 3 № 417к від 29.04.2020 року про звільнення позивача з посади начальника відділу представництва при виконанні судових рішень управління представництва інтересів держави в суді Прокуратури Вінницької області та з органів прокуратури на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України «Про прокуратуру» (далі - ЗУ «Про прокуратуру») з 29.04.2020 року;

3.Поновити позивача на посаді начальника відділу представництва при виконанні судових рішень управління представництва інтересів держави в суді Прокуратури Вінницької області та органах прокуратури з 29.04.2020 року;

4.Визнати недійсним запис № 16 від 29.04.2020 року про звільнення з посади, яку позивач обіймав, на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 ЗУ «Про прокуратуру», зроблений на підставі наказу від 29.04.2020 року у трудовій книжці серії КШ № НОМЕР_2 позивача;

5.Стягнути з Прокуратури Вінницької області чи її правонаступника на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 29.04.2020 року по дату винесення судового рішення.

Аналізуючи зміст позовних вимог, суд вказує, що друга, третя та п`ята позовні вимоги за своєю правовою природою є вимогами щодо стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. То ж, дійсно, в межах вказаних позовних вимог позивач є звільненим від сплати судового збору у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим перша та четверта позовні вимоги є самостійними вимогами немайнового характеру. Від так за звернення з ними до суду позивачеві необхідно сплатити судовий збір.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру сума судового збору становитиме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» визначено, що у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу для основних соціальних і демографічних груп населення, а саме, працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2 102 гривні, з 1 липня - 2 197 гривень, з 1 грудня - 2 270 гривень;

З огляду на це, сума судового збору за звернення до суду з даним позовом становитиме 1 681 грн. 60 коп. (2Х(2 102 грн. Х 0,4)).

За правилами, визначеними ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам ст. 161 КАС України, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом уточнення суб`єктного складу учасників справи та надання оригіналу документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 1 681 грн. 60 коп. або зазначення обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору з наданням підтверджуючих це документів.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» та ст. 120, 122, 160, 161, 169, 171, 248, 255, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, Офісу Генерального прокурора та Прокуратури Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення та наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, а саме шляхом уточнення суб`єктного складу учасників справи та надання оригіналу документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 1 681 грн. 60 коп. або зазначення обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору з наданням підтверджуючих це документів.

Дану ухвалу направити позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Маслоід Олена Степанівна