Справа № 320/7046/19
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2020 року 320/7046/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Балаклицького А.І., розглянувши в м. Києві у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.10.2017 №З-1710/1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувана постанова прийнята відповідачем безпідставно та без урахування всіх обставин справи, оскільки перевірка проведена з грубим порушенням норм законодавства, а належне йому приміщення не належить до об`єктів перевірки. Відтак, документи складені за наслідками проведення зазначеного заходу, є протиправними та необґрунтованими.

Також, позивач звертає увагу на те, що перевірку спірного об`єкту проведено без повідомлення підстав для проведення такої перевірки, без надання для ознайомлення визначених законом документів та результатів перевірки та не у присутності позивача, з огляду на що позивач був позбавлений можливості прийняти участь у її проведенні особисто та надати будь-які пояснення. Відсутність на місці проведення перевірки працівників суб`єкта господарювання унеможливлює вчинення ними перешкод (недопуску) у проведенні перевірки. Зазначені обставини, на думку позивача, свідчать про безпідставність висновку відповідача про недопуск його посадових осіб до проведення перевірки.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що Відділом ДАБК Білоцерківської міської ради був здійснений виїзд на об`єкт перевірки, який визначений відповідним наказом та направленням, однак позивачем відмовлено у доступі до об`єкту перевірки.

При цьому, відповідач зазначив, що позивачу було надано направлення для проведення позапланової перевірки разом із службовим посвідченням особи, уповноваженої на проведення такої перевірки, однак позивачем було відмовлено в отриманні його копії та наданні всіх необхідних документів для проведення перевірки. На думку відповідача, вказане свідчить, що позивач був ознайомлений з підставою проведення позапланового заходу.

З огляду на зазначене, відповідач вважає, що оскаржувана постанова прийнята за обґрунтованих підстав.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що позапланова перевірка, яка призначена наказом від 21.09.2019, є незаконною та не може надавати відповідачу права на безперешкодний доступ для проведення перевірки, оскільки до переліку підстав для проведення позапланових перевірок не віднесено звернення органів місцевого самоврядування та їх виконавчих комітетів.

Також, у відповіді на відзив позивач зазначив, що він не був повідомлений про призначення позапланової перевірки та не знав про її проведення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

Відтак, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з таких підстав.

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований Володарською районною державною адміністрацією Київської області як фізична особа-підприємець 18.08.2008, номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців 0000957, про що свідчить копія свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця серії В01 № 641628 .

З матеріалів справи вбачається, що 13.07.2017 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області (Орендодавець) та ФОП ОСОБА_1 (Орендар) укладено договір оренди індивідуально визначеного (нерухомого) майна, що належить до державної власності №1991, відповідно до умов якого позивачу передано в строкове платне користування державне нерухоме майно - будівлю автогаража площею 182 кв. м., що розміщена за адресою: АДРЕСА_1 , з метою розміщення майстерні, що здійснює технічне обслуговування та ремонт автомобілів.

З матеріалів справи вбачається, що 29.08.2017 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області надійшло звернення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.08.2017 №3205/1-7, в якому просили спільно з комунальною установою Білоцерківської міської ради "Інспекція з благоустрою міста Біла Церква" забезпечити обстеження незрозумілої споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

21.09.2017 Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області відповідно до статті 41 та пункту 9-1 розділу V "Прикінцевих положень" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", абз. 4 пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, Положення про Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, затвердженого рішенням Білоцерківської міської ради №941-34-VІІ від 13.06.2017, на підставі необхідності проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідно до звернення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.08.2017 №3205/1-7, видано наказ №51 "Про проведення позапланової перевірки".

Вказаним наказом від 21.09.2017 №51 визначено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва "будівництво споруди" ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ).

На підставі вказаного наказу Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області видано направлення для проведення позапланового заходу від 21.09.2017 №2, яким направлено начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. та головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчика О.В. для здійснення позапланової перевірки на вищевказаному об`єкті будівництва щодо дотримання суб`єктом містобудування ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу від 21.09.2017 №51 та звернення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.08.2017 №3205/1-7.

Строк дії направлення з 21.09.2017 до 04.10.2017.

04.10.2017 головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 21.09.2017 №2 та наказу від 21.09.2017 №51 "Про проведення позапланової перевірки" здійснено виїзд за місцем проведення ФОП ОСОБА_1 "будівництва споруди" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ) для проведення позапланової перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що направлення для проведення позапланового заходу від 21.09.2017 №2 було вручено позивачу, що підтверджується наданими відповідачем фотоматеріалами.

04.10.2017 під час виїзду на об`єкт перевірки ФОП ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва "будівництво споруди розмірами 12,25х6,25м" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ) для проведення позапланової перевірки, будучи присутнім на ньому, та не надав правовстановлюючі документи на даний об`єкт.

З огляду на викладене, головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 04.10.2017.

В даному акті зазначено, що позивачем порушено положення пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Того ж дня, 04.10.2017 головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №1-Л-З-0410/1, яким встановлено порушення з боку позивача вимог п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п.1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

У вказаному протоколі зазначено, що розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 17 жовтня 2017 рові в приміщенні Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради за адресою: 09107, Київська область, м. Біла Церква, вул. Павліченко, 14а.

Окрім того, з метою усунення позивачем виявлених порушень, відповідачем видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-0410/1 від 04.10.2017 з вимогою в термін до 19.10.2017 усунути порушення у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи те, що ФОП ОСОБА_1 відмовився від підписання та отримання акту, протоколу та припису, вказані документи були направлені відповідачем на адресу позивача засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням, про що свідчить опис вкладення до листа №592 від 05.10.2017 та квитанція №2 про одержання листа за №592 з доставкою Навроцькому.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.10.2017 №З-1710/1, якою на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 50520,00 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Не погоджуючись з постановою про накладення штрафу, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 1 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Положення №294) державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п. 3 Положення №294).

Пунктом 7 Положення №294 встановлено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (ч. 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до пп.1-3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, зокрема, щодо дотримання суб`єктами містобудування (замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт на об`єктах будівництва, в тому числі і нових, у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Як було встановлено судом, позапланова перевірка ФОП ОСОБА_1 на об`єкті будівництва "будівництво споруди розмірами 12,25х6,25м" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ) призначена згідно наказу відповідача від 21.09.2017 №51 "Про проведення позапланової перевірки" на підставі звернення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.08.2017 №3205/1-7.

Згідно з пунктом 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 13 Порядку №553).

Відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; 8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 12 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

З аналізу зазначених норм права слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

В той же час, ні Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності", ні Порядок №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.02.2019 у справі №813/578/17 і суд під час розгляду даної справи не вважає за необхідне відступати від правового висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду.

З огляду на викладене, суд вказує на необґрунтованість тверджень позивача про неправомірність проведення відповідачем спірної перевірки без попереднього повідомлення суб`єкта містобудування (у даному разі позивача) про проведення такої перевірки, оскільки останні не відповідають наведеним законодавчим положенням.

Разом з тим, як підтверджується матеріалами справи, 04.10.2017 під час виїзду на об`єкт перевірки ФОП ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва "будівництво споруди розмірами 12,25х6,25м" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ) для проведення позапланової перевірки, будучи присутнім на ньому, та не надав правовстановлюючі документи на даний об`єкт.

При цьому, суд звертає увагу на те, що направлення для проведення позапланового заходу від 21.09.2017 №2 було вручено позивачу, що підтверджується наданими відповідачем фотоматеріалами.

Отже, матеріалами справи підтверджується, що позивач був обізнаний про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва "будівництво споруди розмірами 12,25х6,25м" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ).

Суд звертає увагу на те, що пункт 14 Порядку №553 встановлює, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 12 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

З метою проведення перевірки головний спеціаліст відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчик О.В. прибув 04.10.2017 на об`єкт перевірки, що підтверджується наданими відповідачем фотоматеріалами.

Водночас, 04.10.2017 головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зафіксовано, що ФОП ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва "будівництво споруди розмірами 12,25х6,25м" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1) для проведення позапланової перевірки, чим порушив вимоги пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Відповідно до пунктів 17, 20, 21 Порядку №533 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

04.10.2017 відповідачем видано припис №С-0410/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано в термін до 19.10.2017 усунути порушення у сфері містобудування.

Окрім того, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.10.2017 №1-Л-З-0410/1, яким повідомлено позивача, що розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 17 жовтня 2017 рові в приміщенні Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради за адресою: 09107, Київська область, м. Біла Церква, вул. Павліченко, 14а.

Вказані документи (акт, припис та протокол) були надіслані на адресу позивача засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням, про що свідчить опис вкладення до листа №592 від 05.10.2017 та квитанція №2 про одержання листа за №592 з доставкою Навроцькому.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як було встановлено судом, 17.10.2017 начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради розглянуто матеріали перевірки та прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.10.2017 №З-1710/1, відповідно до якої ФОП ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у розмірі 50520,00 грн.

Зазначена постанова була прийнята на підставі акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 04.10.2017 та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.10.2017 №1-Л-З-0410/1.

Водночас, позивачем під час розгляду справи не надано суду жодних доказів, які б спростовували зміст виявленого порушення, зазначеного в акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 04.10.2017, в протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.10.2017 №1-Л-З-0410/1 та в постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.10.2017 №З-1710/1.

Враховуючи те, що матеріалами справи підтверджується, що позивачу було вручено направлення на проведення позапланової перевірки, що свідчить про обізнаність останнього про проведення такої перевірки, та він мав можливість допустити посадову особу відповідача 04.10.2017 для проведення перевірки на об`єкті будівництва, однак таких дій ним вчинено не було, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно винесено оскаржувану постанову .

Відносно доводів позивача, що позапланова перевірка призначена незаконно, то суд звертає увагу на те, що наказ від 21.09.2017 №51 "Про проведення позапланової перевірки" не є предметом розгляду у даній справі, а відтак суд не вправі надавати оцінку щодо правомірності даного рішення.

Разом з тим, доказів скасування чи оскарження наказу від 21.09.2017 №51 "Про проведення позапланової перевірки" позивачем суду не надано.

При вирішенні даної справи суд враховує, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду даної справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.

Проте, позивачем не було доведено суду обґрунтованості позовних вимог, а також не спростовано доводів відповідача.

З огляду на зазначене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Підстави для вирішення судом питання про розподіл між сторонами судових витрат у відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Балаклицький А. І.