Справа № 300/1997/19
Суддя: Затолочний Віталій Семенович
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2020 рокуЛьвівСправа № 300/1997/19 пров. № А/857/4303/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Затолочного В.С.,

суддів: Бруновської Н.В., Кузьмича С.М.,

з участю секретаря судового засідання Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС в Івано-Франківській області на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року у справі № 300/1997/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛЬТАР» до Головного управління ДФС в Івано-Франківській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним дій та рішень, скасування рішень та зобов`язання вчинити дії (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Главач І.А. в м. Івано-Франківську Івано-Франківської області 24.12.2019 року згідно з протоколом судового засідання о 12:05 год., повний текст судового рішення складено 30.12.2019), -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ольтар» (далі - позивач, ТзОВ «Ольтар») звернулося з адміністративним позовом до Головного управління ДФС в Івано-Франківській області (далі - відповідач 1), Державної фіскальної служби України (далі - відповідач 2, ДФС України) про визнання протиправним та скасування рішення контролюючого органу - Комісії Головного управління ДФС в Івано-Франківській області від 20.05.2019 щодо включення ТзОВ «Ольтар» до переліку ризикових платників податків; зобов`язання виключити ТзОВ «Ольтар» з переліку ризикових платників податків; визнання протиправними та скасування рішень комісії ДФС України №1235406/38712523, №1235407/38712523, №1235413/38712523 від 25.07.2019; зобов`язання ДФС України зареєструвати податкові накладні №13 від 27.05.2019, №15 від 07.06.2019, №12 від 13.05.209 в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем їх подання.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив відповідач 1, який покликаючись на те, що рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального і процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, просить рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційних вимог покликається на те, що відмова у реєстрації податкових накладних зумовлена ненаданням платником копій розрахункових документів, банківських виписок із особових рахунків, які не долучено представником позивача також і до позовної заяви. Відтак, враховуючи приписи пункту 21 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних щодо підстав для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, відповідачем 2 правомірно прийнято оскаржені рішення.

Позивач скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Відповідач 2 правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався. Відповідно до частини четвертої статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також - КАС України) відсутність відзиву не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2020 року призначено справу №300/3997/19 до апеляційного розгляду у судовому засіданні на 06 травня 2020 року.

04.05.2020 та 05.05.2020 року на адресу суду надійшли клопотання позивача та відповідача 1 про відкладення розгляду справи. Зазначають, що у зв`язку із встановленням на території України карантину, та неможливістю прибуття у судове засідання з урахуванням обмеженого руху міжміського транспорту, просить перенести розгляд справи на іншу дату з врахуванням встановлених законом строків дії карантину.

Апеляційний суд задоволив дані клопотання, розгляд справи відклав на 27 травня 2020 року.

26 травня 2020 року на адресу суду надійшло клопотання відповідача 1 про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване продовженням на території України карантину, та неможливістю прибуття у судове засідання з урахуванням обмеженого руху міжміського транспорту, просить перенести розгляд справи на іншу дату з врахуванням встановлених законом строків карантину.

Апеляційний суд вважає, що дане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Клопотань про продовження терміну розгляду справи від сторін не надходило, а відтак суд апеляційної інстанції з урахуванням приписів частини другої статті 309 КАС України, позбавлений процесуальної можливості продовжити строк розгляду даної справи за власною ініціативою.

Також, колегією суддів враховано, що на період вжитих Урядом України карантинних заходів Восьмим апеляційним адміністративним судом забезпечено доступ учасників справи до суду, в тому числі і шляхом надіслання та приймання процесуальних документів пов`язаних з розглядом справи (в тому числі і письмових пояснень, відзивів, доказів тощо) засобами електронного зв`язку, про що повідомлено на офіційному сайті суду.

Надходження від відповідача 1 вказаного клопотання в період дії карантинних заходів вказує на процесуальну можливість відповідача доступу до суду, шляхом подання засобами, як поштового так і електронного зв`язку будь-яких пояснень, міркувань та доводів на адресу суду.

Відтак, сторони та учасники справи мали процесуальну можливість доступу до суду, в тому числі і шляхом надіслання до суду апеляційної інстанції необхідних процесуальних документів, доказів та письмових пояснень у даній справі для урахування їх під час розгляду апеляційної скарги.

Окрім того, скаржник міг скористатися можливістю взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відповідно до частини четвертої статті 195 КАС України, згідно якої під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до частини другої статті 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на приведені обставини справи, колегія суддів вважає, що відкладення розгляду справи є необґрунтованим та таким, що призведе до порушення права осіб на доступ до суду, правової невизначеності судового рішення, ухваленого судом першої інстанції, та порушення судом апеляційної інстанції процесуальних норм щодо граничних строків розгляду апеляційних скарг.

За наведених обставин колегія суддів відмовляє відповідачу 1 у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, тому суд вважає можливим проведення розгляду справи у відсутності учасників справи за наявними у справі матеріалами, та на основі наявних у ній доказів.

Частиною 4 статті 229 КАС України передбачено що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши та обговоривши матеріали справи, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що ТзОВ «Ольтар» складено та направлено для реєстрації до Головного управління ДФС в Івано-Франківській області електронні податкові накладні: № 12 від 13.05.2019, предметом якої є здійснене постачання ТзОВ «Тарасов та товариші» товару «шпон смерековий лущений товщ. 2 мм» у кількості 0,073673 м3 на суму 722,00 грн (а.с. 20); № 13 від 27.05.2019, предметом якої є здійснене постачання ТзОВ «Тарасов та товариші» товару «шпон смерековий лущений товщ. 2 мм» у кількості 4,5918367 м3 на суму 45000,00 грн (а.с. 21); № 15 від 07.06.2019, предметом якої є здійснене постачання ТзОВ «Тарасов та товариші» товару «шпон смерековий лущений товщ. 2 мм» у кількості 5,3344897 м3 на суму 52278,00 грн (а.с. 22).

Водночас, з відомостей, наявних у Електронному кабінеті платника, встановлено, що починаючи з 20.05.2019 ТзОВ «Ольтар» внесено до переліку ризикових платників податків, з огляду на встановлену відповідність підприємства підпункту 1,6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с. 19).

Так, згідно зі змістом службової записки начальника Івано-Франківського управління ГУ ДФС в області (а.с. 134), на розгляд Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передано інформаційну довідку по ТзОВ «Ольтар» (а.с. 135-136).

Відповідно до протоколу від 20.05.2019 № 98 Комісія Головного управління ДФС в Івано-Франківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, розглянувши службову записку Івано-Франківського управління ГУ ДФС в області від 20.05.2019 № 393/09-19-55-12-20 ухвалила, зокрема: включити підприємство ТзОВ «Ольтар» (код 38712523) до переліку ризикових платників податків (а.с. 137-138).

Відповідачем 1 прийнято подані ТзОВ «Ольтар» податкові накладні № 12 від 13.05.2019, № 13 від 27.05.2019 та № 15 від 07.06.2019, та в результаті їх опрацювання направлено позивачу квитанції від 29.05.2019 № , від 14.06.2019 № , від 26.06.2019 № (а.с. 23-25), згідно зі змістом яких реєстрацію податкових накладних зупинено та повідомлено, що податкові накладні відповідають вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку; запропоновано ТзОВ «Ольтар» надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, підставою для зупинення реєстрації податкових накладних, виписаних позивачем, стало включення підприємства ТзОВ «Ольтар» до переліку платників податків за критерієм ризиковості платників відповідно п. 1.6 «наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником».

На виконання вказаних у квитанціях вимог, позивачем направлено повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 17.07.2019 №№ 1, 2, 3 (а.с. 26, 28, 30). У повідомленнях позивачем роз`яснено, що основним видом діяльності ТзОВ «Ольтар» за КВЕД є 47.11; згідно статуту підприємства, позивач має право здійснювати також інші види діяльності, не заборонені чинним законодавством України, в тому числі КВЕД 16.10 та 46.73; середньооблікова чисельність працівників становить 3 особи (директор, верстатник, деревообробного верстату та підсобний робітник); середня зарплата працівників становить 4324,33 грн. До повідомлень ТзОВ «Ольтар» долучено також документи на підтвердження здійснення господарських операцій зазначених у зупинених податкових накладних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, що підтверджується відміткою про кількість додатків у поданих повідомленнях.

Отримання відповідачем 1 вищевказаних повідомлень з додатками підтверджено квитанціями № 2 від 17.07.2019 (а.с. 27, 29, 31).

До матеріалів позову представником ТзОВ «Ольтар» долучено і копії пояснень № 17/07/19-1, № 17/07/19-2, № 17/07/19-3 від 17.07.2019 (а.с. 41-43), у яких позивач повторно повідомив, що його основним видом діяльності за КВЕД є 47.11 «Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами». При цьому, позивач, згідно зі статутом, має право здійснювати й інші види діяльності, зокрема, за КВЕД 16.10 «Лісопильне та стругальне виробництво» та 46.73 «Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням». Роз`яснено середньооблікову чисельність працівників та їх середню зарплату; використання орендованого приміщення на підставі договору оренди № 02/01 від 02.01.2019 з ФОП ОСОБА_1 . Окрім цього, вказано на документи, якими підтверджено здійснення господарських операцій, що передували продажу ТзОВ «Тарасов та Товариші» товару «шпон лущений смерековий товщиною 2,0 мм» та долучено до таких пояснень додаткові документи, що розкривають зміст таких операцій.

За результатами розгляду відповідачем 1 поданих позивачем пояснень та додаткових документів, 24.07.2019 прийнято рішення про реєстрацію податкових накладних № 12 від 13.05.2019, № 13 від 27.05.2019 та № 15 від 07.06.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 32-34). Однак, надалі ДФС України 25.07.2019 прийнято рішення за №№ 1235406/38712523, 1235407/38712523, 1235413/38712523, якими відмовлено ТзОВ «Ольтар» у реєстрації вищевказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку із ненаданням платником податку копій документів, а саме - розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків (а.с. 35-40).

Не погоджуючись із такими діями та рішеннями відповідачів, ТзОВ «Ольтар», з метою відновлення своїх порушених прав, звернулось до суду із даною позовною заявою.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків, а вживання контролюючим органом загального посилання на Критерії оцінки є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Апеляційний суд частково погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

За приписами пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).

В свою чергу, згідно пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі - Порядок № 117).

Пунктом 2 Порядку № 117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а»/»б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а»/»б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 826/1902/15, від 18 вересня 2018 року у справі № 818/398/15, від 03 березня 2020 року у справі № 240/3665/19.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Аналізуючи зазначені норми чинного законодавства, колегія суддів зазначає про те, що прийняття рішення контролюючого органу - Комісії Головного управління ДФС в Івано-Франківській області від 20.05.2019 щодо включення Товариства з обмеженою відповідальністю «Ольтар» до переліку ризикових платників, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача 1 функцій та завдань.

Таким чином, вимоги позивача щодо визнання протиправним та скасування рішення контролюючого органу - Комісії Головного управління ДФС в Івано-Франківській області від 20.05.2019 щодо включення ТзОВ «Ольтар» до переліку ризикових платників податків та зобов`язання виключити ТзОВ «Ольтар» з переліку ризикових платників податків, задоволенню не підлягають.

Щодо визнання протиправними та скасування рішень комісії ДФС України № 1235406/38712523, № 1235407/38712523, № 1235413/38712523 від 25.07.2019 та зобов`язання ДФС України зареєструвати податкові накладні № 13 від 27.05.2019, №15 від 07.06.2019, № 12 від 13.05.209 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх подання апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком № 117.

Відповідно до пункту 3 Порядку № 117 податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: 1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 400 тис. гривень; одночасно значення показників D та P, розрахованих у цьому підпункті, мають такі розміри: D >0,05, P