Справа № 351/167/20
Суддя: Скільський І.І.
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"01" червня 2020 р. Справа №351/167/20

м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скільського І.І., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

24.01.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Снятинського районного суду Івано-Франківської області з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.03.2018 року №1/1009/т.5/2018 року.

Ухвалою Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 28.01.2020 року відкрито провадження у даній справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Снятинського районного суду від 19.02.2020 року матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 передано за підсудністю на розгляд Івано-Франківському окружному адміністративному суду.

Розглянувши матеріали даної справи суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Пунктами 3, 5, 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви, серед іншого, з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України вказано, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Перевіряючи на відповідність позовну заяву вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив, що позивач не зазначила ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача.

Пунктом 8 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в позовній заяві вказується про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно пункту 11 даної процесуальної норми в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно змісту позовної заяви позивач процесуальних обов`язків, передбачених пунктами 8, 11 частини 5 статті 160 КАС України, не виконала, так як відомості щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, не зазначені.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Як вбачається із змісту позовної заяви ОСОБА_1 просить скасувати постанову від 22.03.2018 року №1/1009/т.5/2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 63 432 грн.

Тобто адміністративний позов, заявлений позивачем, містить одну вимогу майнового характеру.

Згідно частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 статті 4 зазначеного Закону встановлюються ставки судового збору, зокрема, відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", який вступив в дію з 01.01.2020 року, встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць з 1 січня 2020 року складає 2 102 грн.

В даному випадку 1 відсотки розміру майнових вимог складає 634,32 грн. (63 432 грн. х 0,01 = 634,32 грн.). Однак з урахуванням вищезазначених приписів ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" суму належного до оплати судового збору слід визначити в розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої станом на 01.01.2020 року відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік".

З огляду на вищевикладене розмір судового збору в даному випадку становить 840,80 грн. (2 102 грн. х 0,4 = 840,80 грн.)

З матеріалів справи вбачається, що позивачем, 24.01.2020 року відповідно до квитанції АТ "Ідея Банк" №ПН1358301, сплачений судовий збір в розмірі 840,80 грн. на рахунок для перерахування судового збору Снятинського районного суду Івано-Франківської області.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином позивачу слід подати документ про сплату судового збору за платіжними реквізитами Івано-Франківського окружного адміністративного суду або підтверджуючі документи з Снятинського районного суду про зарахування сплаченого ним судового збору до державного бюджету та відсутність винесених Подань про повернення з бюджету вищевказаних коштів.

Суд зазначає, що інформація щодо платіжних реквізитів для перерахування судового збору міститься на офіційному веб-порталі "Судова влада" в розділі "Івано-Франківський окружний адміністративний суд".

Також згідно з частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У відповідності частини 1 статті 5 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 за №208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

За змістом пункту 28 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 за №244 постанову про накладення штрафу та постанову про закриття справи відповідно до статті 5 Закону може бути оскаржено суб`єктом містобудування, щодо якого її винесено, до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс відповідну постанову.

З матеріалів адміністративного справи вбачається, що оскаржувана позивачем постанова прийнята відповідачем 22.03.2018 року. Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 15.01.2019 року у справі №351/1141/18, яку залишено без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.03.2018 за №1/1009/т.5/2018 залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

З оскарженням даної постанови позивач повторно звернувся до Снятинського районного суду 24.01.2020 року. При цьому день, коли позивач отримав постанову чи день коли дізнався про порушення своїх прав в позовній заяві не зазначений.

Враховуючи викладене, позивачу слід подати докази отримання копії оскаржуваної постанови або у випадку пропуску строку звернення до суду, заяву про поновлення такого строку, з обгрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду.

За цих обставин суд дійшов висновку, що позовна заява також не відповідає вимогам частини 6 статті 161 КАС України.

На підставі наведеного, керуючись статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня вручення (отримання) копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом:

- зазначення ідентифікаційного коду в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача;

- зазначення відомостей про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

- подання підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- подання документа про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. або підтверджуючі документи з Снятинського районного суду про зарахування сплаченого позивачем судового збору до державного бюджету та відсутність винесених судом Подань про повернення з бюджету сплачених коштів;

- подання заяви про поновлення строку звернення до суду, з обгрунтуванням поважності причин пропуску такого строку та доказів поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у вищезазначений строк позовна заява буде повернена.

Відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України, строк усунення недоліків позовної заяви продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя /підпис/ Скільський І.І.