Справа № 441/1507/19
Суддя: Яворська Н. І.
Дата ухвалення: 2020-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

441/1507/19 2-а/441/25/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2020 Городоцький районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді - Яворської Н.І.,

з участю секретаря - Цап І.М.,

представника відповідача - Кушнір М.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Городок Львівської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до відділу Державної архітектурно - будівельної інспекції Городоцької міської ради Львівської області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

21.08.2019 позивач звернувся у суд з позовом до відповідача, у якому просить скасувати постанову № 08-20/11 від 30.07.2019 відділу державної будівельно архітектурної інспекції Городоцької міської ради винесену завідувачем відділу ДАБІ Стельмащук В.В., якою на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 9350 грн. за ч. 5 ст. 96 КУпАП, за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Позивач також наголошує на тому, що відповідач володів інформацією про те, що проводиться спорудження веранди не ним, а його матір`ю - ОСОБА_2 , яка користується житлом у будинку АДРЕСА_1 упродовж останніх трьох років, саме вона зверталась за дозволами, тому він не був і не є забудовником чи замовником будівництва. Про те що його матір розпочинає спорудження веранди Городоцькій міській раді було достеменно відомо 19.04.2019.

Отже, він не може нести відповідальність за дії своєї матері.

Мотивує позов також тим, що при прийнятті постанови присутнім не був, оскільки перебуває за межами України, крім того постанову отримав у серпні 2019 року, в постанові зазначено, що стягнення накладено за складеними 24 травня 2019 року двох протоколів про адміністративне правопорушення та Акту перевірки від 24 червня 2019 року, тобто, протоколи про правопорушення передують перевірці, що тягне за собою незаконність. В додаткових поясненнях до позовної заяви посилається на те, що крім іншого постанову складено на неналежну особу, оскільки споруджує дерев`яну веранду по АДРЕСА_1 його матір, а не він (а.с.35).

На підставі вищевикладеного та у зв`язку із наявними порушеннями його прав позивач просить скасувати постанову ДАБІ про накладення на нього штрафу в розмірі 9350 грн.

27.08.2019 Городоцьким районним судом Львівської області постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків.

Після виконання ухвали суду, 13.09.2019 судом відкрито провадження у справі.

02.10.2019 представник відповідача подала відзив, у якому просить відмовити у задоволенні позову посилаючись на те, що виклики позивач отримував, датою винесення постанови є 30.06.2019, а в даті складення протоколів допущено описку, фактично вони складені 24.06.2019.

Позивач в судове засідання не явився, суд ухвалив продовжити розгляд справи за відсутності відповідача. Згідно ст. 205 КАСУ неявка в судове засідання будь - якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Представник відповідача підтримала вимоги викладені в запереченні та просили відмовити в позові.

Оцінивши докази у справі, та заслухавши представника відповідача, суд вважає, що слід постановити судове рішення про таке.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Судом встановлено, що 30 липня 2019 року відділом державної архітектурно-будівельної інспекції Городоцької міської ради Львівської області прийнято Постанову № 08-20/11 по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , про накладення на нього штрафу в розмірі 9 350 грн. за адміністративне правопорушення передбачене частиною 5 ст. 96 КУпАП. Постанова прийнята на підставі матеріалів у сфері містобудівної діяльності: акт 08-20-24 пз від 24.06.2019, протокол про адміністративне правопорушення 08-20-24 пз та протокол-2 від 24.05.2019 (а.с.8), а саме, що замовником ОСОБА_1 на об`єкті будівництва по АДРЕСА_2 здійснено реконструкцію власної житлової квартири шляхом здійснення добудови без права на виконання будівельних робіт та без належно затвердженої проектної документації, чим порушив абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, ст.31, п.1 ч.1 п.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Із оскаржуваної постанови від 30.07.2019 вбачається, що позивач не був присутнім під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та не підписував постанову про притягнення його до відповідальності.

Із копії паспорту позивача номер НОМЕР_1 (а.с.25,26) вбачається, що останній 11.02.2019 вибув з України і прибув 24.08.2019, оскільки в паспорті наявна відмітка.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до вимог ст.10 КУпАП вина є обов`язковою умовою адміністративної відповідальності, юридичний факт, який є підставою для притягнення до відповідальності.

Згідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно до вимог ст.33 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Згідно до вимог ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Крім того, у відповідності до вимог ст.278 КУпАП при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа), який розглядатиме справу, вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення: чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання

Суд при розгляді даної категорії адміністративних справ перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови та її поважність згідно з вимогами п.3 ч.1 ст.293 КУпАП.

При цьому мають бути дотриманні права особи, що притягається до відповідальності, які передбачені ст. 268 КУпАП, а саме право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення є передумовою реалізації інших прав (право на захист від обвинувачень, надання власних заперечень, подання нових доказів, використання правової допомоги тощо), а тому порушення суб`єктом власних повноважень права на участь у розгляді справи свідчить про порушення інших прав Позивача, так як останній був позбавлений можливості реалізувати передбачені законом права.

Відповідно до ч.1, 3 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Проте, дослідивши матеріали справи, вбачається, що позивача не було повідомлено належним чином про проведення відповідної перевірки та про розгляд справи про адміністративне правопорушення, та протоколи датовані раніше Акту перевірки (а.с.8).

Відповідно до положень пунктів 9, 15, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011року №553 державний архітектурно-будівельний контроль має здійснюватися у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, і у разі виявлення під час проведення такої перевірки порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, Відповідачем має складатися разом з актом перевірки, протокол, та видаватися припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Наведене свідчить, що перевірка мала проводитися у присутності позивача та всі документи, також мали складатися у його присутності.

Також, підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до статті 277-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення «повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи». Відповідач порушив вимоги закону не забезпечив належне повідомлення позивача, що позбавило останнього можливості бути присутнім при розгляді його справи, надавати свої докази, заперечення.

Отже, оскільки відповідачем по справі винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 08-20/11 від 30.07.2019.

Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові по справі № 489/1815/17 від 20 вересня 2018 року.

Щодо строків звернення позивача до суду з даним позовом суд враховує наступне.

Відповідно до 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Із досліджених судом доказів вбачається, що відповідачем не було дотримано вимог ст.285 КУпАП щодо строків вручення копії постанови про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів у справи, постанова була розглянута без участі ОСОБА_1 , у встановленому законом порядку та строки йому не вручалась. Копію постанови він отримав у серпні 2019 року, тобто, коли строк на оскарження постанови вже закінчився. Таким чином, ОСОБА_1 не мав можливості своєчасно звернутися до суду з позовом. А тому суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений ним строк на звернення до суду з адміністративним позовом.

Постанова ОСОБА_1 направлена поштою, яку він отримав у серпні 2019 року.

Статтею 123 КАС України визначено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, встановлених обставин справи, системного аналізу положень чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та ст.ст. 62 Конституції України, 38,247,283-285 КУпАП України, керуючись ст.ст. 242-246,250,262,286 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Скасувати постанову завідувача відділу державної архітектурно будівельної інспекції Городоцької міської ради Львівської області № 08-20/11 по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2019 відносно ОСОБА_1 за частиною 5 статті 96 КУпАП про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 9350 грн.

Провадження по справі закрити.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: Відділ Державної архітектурно - будівельної інспекції Городоцької міської ради Львівської області, адреса: м. Городок, м-н Гайдамаків, 6.

Апеляційна скарга на судове рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення, але не пізніше десяти днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду відповідно до ст. 295 КАС України.

Повний текст рішення складено 29 травня 2020 року.

Суддя Н.І. Яворська