Справа № 640/8973/20
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2020 року м. Київ № 640/8973/20

Окружний адміністративний суд міста Києва, у складі головуючого судді Вовка П.В., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району міста Києва про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києва (далі також - ГУ ДСНС України у м. Києві, позивач) до комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району міста Києві (далі також - КНП «КДЦ» Святошинського району м. Києва, відповідач) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації підвального поверху будівлі комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району м. Києва, розташованого за адресою: вул. Симиренка, буд. 10 в Святошинському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладання печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень підвального поверху Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району м. Києва.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що виявлені під час проведення позапланової перевірки щодо додержання КНП «КДЦ» Святошинського району м. Києва вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, станом на дату звернення до суду з даним позовом, не усунуті останнім.

Крім того, позивач наголошує на тому, що порушення, наведені в акті перевірки, не є формальними та створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі, у разі її виникнення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2020 року прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та встановлено, що справа буде розглядатись одноособово суддею Вовком П.В. в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Крім того, ухвалою суду від 23 квітня 2020 року, зокрема, запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України).

Відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому підприємство просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог, зокрема, з огляду на те, що вимога повністю зупинити діяльність об`єкта є передчасною та завищеною по відношенню до встановлених порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Крім того, в ході судового розгляду справи відповідачем надавались докази виконання припису контролюючого органу та усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

В С Т А Н О В И В:

На підставі наказу ГУ ДСНС України у м. Києві від 12 грудня 2019 року №1068 «Про проведення позапланових перевірок» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 08 січня 2020 року № 8244, посадовими особами позивача у період з 13 січня 2020 року по 20 січня 2020 року була проведена позапланова перевірка щодо дотримання КНП «КДЦ» Святошинського району м. Києва вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за адресою: 03134, місто Київ, вулиця Симиренка, будинок 10, за наслідками якої складено акт від 20 січня 2020 року №18 (далі також - акт перевірки).

Актом перевірки, було встановлено порушення норм Кодексу цивільного захисту України (далі також - КЦЗУ) та Правил пожежної безпеки України, що затверджені наказом МВС України від 30 грудня 2014 року № 1417, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26297 (далі також - ППБУ), а саме:

1) п.п. 3, 4 розділу II ППБУ - співробітники не пройшли якісних протипожежних інструктажів;

2) п. 1.19 розділу ІІІ ППБУ - допускається куріння в пожежонебезпечних зонах об`єкта, а також в невизначених спеціальним розпорядчим документом керівника об`єкту місцях (в приміщеннях, де ведуться ремонтні роботи, в приміщеннях, які тимчасово використовуються як підсобні для представників підрядних організацій, що здійснюють будівельно-монтажні роботи на об`єкті, на сходових клітинах);

3) п. 3.18 розділу V ППБУ - вогнегасники не забезпечені обліковими (інвентарними) номерами за прийнятною на об`єкті системою нумерації;

4) п. 3.10 розділу V ППБУ - не всі наявні на об`єкті вогнегасники забезпечені розтрубом або гнучким рукавом (відповідно до типу вогнегасника);

5) п. 3.11 розділу V ППБУ - пожежний щит (стенд), встановлений на підвальному поверсі, не укомплектований, відповідно до протипожежних вимог;

6) п. 2.1 розділу ІІІ ППБУ - допускається захаращування приміщень (підвального поверху, першого поверху, приміщень, де ведуться ремонтні роботи);

7) п. 2.12 розділу ІІІ ППБУ - біля входу на технічний поверх не вказано місце зберігання ключів;

8) п. 5 розділу ІІ ППБУ - не відкориговані (поновлені) плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі;

9) п. 1.2.1 розділу ІV ППБУ - не здійснено захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів у відповідності до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

10) п. 1.1 розділу ІІІ ППБУ - територія об`єкта захаращена сміттям;

11) п. 4.15 розділу VІІ ППБУ - горючі будівельні відходи не прибираються щодня з місць виконання робіт та з території об`єкта у спеціально відведені місця;

12) п. 2.1 розділу V ППБУ - пожежний гідрант перебуває в непрацездатному стані;

13) п. 2.1 розділу V ППБУ - не поінформовано пожежно-рятувальні підрозділи про несправність пожежного гідранта на об`єкті;

14) п. 2.1 розділу V ППБУ - біля місця розташування пожежного гідранта не встановлений покажчик (об`ємний зі світильником або плоский із застосуванням світловідбивного покриття) з нанесеними на ньому літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубо-проводу в міліметрах, зазначенням виду водогінної мережі (тупикова чи кільцева);

15) п. 2.2 розділу V ППБУ - не кожен пожежний кран-комплект укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів, а також важелем для полегшення відкривання вентиля;

16) п. 2.2 розділу V ППБУ - не всі пожежні кран-комплекти розміщуються у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

17) п. 2.2 розділу V ППБУ - на дверцятах не всіх пожежних шафок із зовнішнього боку вказані після літерного індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

18) п. 2.2 розділу V, п. 4 розділу І ППБУ - внутрішній протипожежний водогін перебуває в непрацездатному стані;

19) п. 2.3 розділу V ППБУ - насосна станція, яка входила до системи внутрішнього проти-пожежного водогону, перебуває в непрацездатному стані;

20) п. 2.12 розділу ІІІ ППБУ - здійснюється захаращування підвального поверху будівлі матеріальними цінностями;

21) п. 2.13 розділу ІІІ ППБУ - приямки віконних прорізів підвального поверху захаращені матеріальними цінностями;

22) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - захаращено шляхи евакуації з підвального приміщення обладнанням, різними матеріалами;

23) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - в приміщенні охорони допускається використання побутового електронагрівального приладу з порушенням встановлених його виробником правил експлуатації (експлуатується електрообігрівач з демонтованими терморегулятором);

24) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - допускається захаращування шляхів евакуації (ліфтових холів, коридорів на першому поверсі, з приміщень, де ведуться ремонтні роботи, біля дверей на 4-му поверсі, що ведуть на сходову клітину, встановлено лаву та ін.);

25) п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ - для оздоблення стін на шляхах евакуації 3-го поверху застосовано дерев`яні панелі;

26) п. 2.27 розділу ІІІ ППБУ - двері на шляхах евакуації не відчиняються в напрямку виходу людей з будівлі (приміщень) (двері центрального входу, двері перегородки з ґрат на 6-му поверсі, на шляхах евакуації з першого поверху в напрямку підвальних приміщень) (порушення п.7.2.9 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»);

27) п. 2.31 розділу ІІІ ППБУ - сходові клітини, коридори та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням;

28) п. 2.23, п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - на шляхах евакуації 3-го та 4-го поверхів влаштовано пороги, висота яких перевищує 0,05м, що суперечить вимогам п.7.3.8 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

29) п. 2.37 розділу III ППБУ - у дверях на шляхах евакуації встановлено звичайне скло, замість скла, що не дає скалок при руйнуванні;

30) п. 2.37 розділу III ППБУ - за наявності людей у приміщенні, двері евакуаційних виходів та виходів на сходову клітину зачинені на внутрішні замки, які не відчиняються зсередини без ключа;

31) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - в об`ємі сходової клітини проходить електрична проводка, яка не відноситься до освітлення сходів;

32) п. 2.23 розділу III ППБУ - висота проходів на шляхах евакуації (першого поверху - 1,94 м, четвертого поверху - 1,93 м) менша 2 м (порушення п.7.3.6 ДБН В.1.1- 7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»);

33) п. 2.23 розділу ІV ППБУ - на шляхах евакуації влаштовано сходи з різною висотою присхідців у межах одного сходового маршу (порушення п.7.3.9 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

34) п. 1.20 розділу ІV ППБУ - не в повному обсязі проведено замір опору ізоляції електричних мереж та електроустановок;

35) п. 1.17 розділу ІV ППБУ - в приймальні директора електророзетки встановлено на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше, ніж на 0,01м;

36) п. 1.17 розділу ІV ППБУ - здійснюється прокладання електричних проводів поверхнею горючих основ (на 3-му поверсі);

37) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - в підвальному приміщенні здійснюється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами;

38) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (т.ч. експлуатація не сертифікованих та саморобних подовжувачів);

39) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи (коридор 1-го поверху, на 6-му та 7-му поверсі, в підвалі);

40) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - в підвальному поверсі в приміщенні, тимчасово призначеному для розміщення речей робітників, що виконують підрядні будівельно- монтажні роботи на об`єкті, допускається застосування електронагрівального приладу з незахищеними нагрівальними частинами (відкрита робоча спіраль нагрівання);

41) п. 1.6 розділу ІV ППБУ - з`єднання та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщеннях 7-го, 5- го, 1-го та підвального поверхів не виконане за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

42) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - допускається використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків);

43) п. 1.24 розділу ІV ППБУ - в електрощитовій не влаштовано протипожежні двері;

44) п. 1.18 розділу ІV ППБУ - здійснюється експлуатація пошкоджених вимикачів;

45) п. 1.7 розділу ІV ППБУ - в електропроводках пожежо-небезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів;

46) п. 1.2 розділу V ППБУ - монтаж та проектування систем протипожежного захисту здійснено з відхиленням від вимог чинних будівельних норм (порушення п.7.2.2 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи проти-пожежного захисту», п. 10.13 ДБН В.2.2.40-2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення»);

47) п. 1.2 розділу V ППБУ - приміщення обладнані системою оповіщання про пожежу та керування евакуацією людей нижче, ніж 4 типу (порушення п. 10.13 ДБН В.2.2.40-2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення», таб.Б2 дод. Б ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

48) п. 1.2 розділу V ППБУ - управління системою протипожежного захисту передбачено з приміщення пожежного поста, площа якого менша 15 м.кв. (порушення п.7.2.2 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 10.13 ДБН В.2.2.40-2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення»);

49) п. 1.2 розділу V ППБУ - не передбачено формування імпульсу на управління системою оповіщення про пожежу не менше, ніж від 2 сповіщувачів, розташованих в одному приміщенні (порушення п.7.2.28 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 10.13 ДБН В.2.2.40-2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення»);

50) п. 1.2 розділу V ППБУ - система оповіщення про пожежу та керування евакуацією людей не передбачає трансляцію мовленнєвих повідомлень на декількох мовах приміщенні (порушення п.9.2.11 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи проти-пожежного захисту», п. 10.13 ДБН В.2.2.40-2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення»);

51) п. 1.2 розділу V ППБУ - управління системою протипожежного захисту передбачено з приміщення пожежного поста, яке не забезпечене природним та аварійним освітленням (порушення п.7.2.2 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи проти-пожежного захисту», п. 10.13 ДБН В.2.2.40-2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення»);

52) п. 1.2 розділу V ППБУ - світлові покажчики «Вихід» встановлені не біля всіх евакуаційних виходів (порушення п.9.3.11 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

53) п. 1.2 розділу V ППБУ - не всі приміщення обладнані компонентами системи оповіщення про пожежу та керування евакуацією людей (в підвальному поверсі не всі приміщення обладнані компонентами зазначеної системи) (порушення п.9.2.9 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи проти-пожежного захисту»);

54) п. 1.2 розділу V ППБУ - система оповіщення про пожежу не включає в себе можливість двостороннього зв`язку між приміщенням пожежного поста та зонами оповіщення (порушення п.9.1.3, п. 9.5.5 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 10.13 ДБН В.2.2.40-2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення»);

55) п. 1.2 розділу V ППБУ - не забезпечено додатковий захист кабелів системи протипожежного захисту від механічних пошкоджень (вони повинні прокладатися в кабельних лотках, коробах, шахтах чи ін.) (порушення п.5.15 ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи проти-пожежного захисту»);

56) п. 1.1 розділу V ППБУ - незважаючи про наявність відповідного договору з організацією, яка має відповідну ліцензію на технічне обслуговування системи проти пожежного захисту, зазначені системи (автоматична пожежна сигналізація та система оповіщування людей про пожежу) перебувають в непрацездатному стані;

57) п. 1.2 розділу V ППБУ - система протипожежного захисту (пожежні сповіщувачі) змонтована не у всіх приміщеннях (порушення п.8 таб. А.1 дод. А, п.7.2.23, ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи проти-пожежного захисту»);

58) п. 1.2 розділу V ППБУ - в просторі за підвісними стелями відсутні компоненти системи протипожежної автоматики (порушення вимог розділу 2 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи проти-пожежного захисту», дод .А.6.5.1 ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009 «Система пожежної сигналізації та оповіщування»);

59) п. 4.16 розділу VІІ ППБУ - під час проведення ремонту чергами, частини будівлі, що ремонтуються (реконструюються) не відділені від діючої частини будинку протипожежними перегородками 1-го типу та перекриттями 3-го типу;

60) п. 2.4 розділу ІІІ ППБУ - в місцях проходу інженерного обладнання (каналізаційних, водопровідних труб та інших) не забезпечено нормований клас (межу) вогнестійкості огороджувальних конструкцій та протипожежних перешкод за ознакою ЕІ відповідно п. 6.20 Державних будівельних норм ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

61) п. 21 розділу ІІ ППБУ - капітальний ремонт (реконструкція) приміщень здійснюються на підставі проектної документації, яка не затверджена у встановленому порядку.

Як зазначено в акті перевірки, вона проводилась за участю завідуючого господарством ОСОБА_1, яка отримала під особистий підпис примірник такого акту 20 січня 2020 року (т. 1 а.с. 28).

У зв`язку з існуванням небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом зупинення експлуатації підвального поверху будівлі КНП «КДЦ» Святошинського району м. Києва за адресою: 03134, місто Київ, вулиця Симиренка, будинок 10 до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі також - Закон).

Так, виходячи з положень статті 1 та 4 Закону (тут і далі по тексту нормативно-правові акти наведені в редакції, що діяли на момент виникнення спірних правовідносин), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно з ч. 1 статті 5 Закону, планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Частиною 6 статті 7 Закону передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з ч. 7 статті 7 Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (стаття 1 КЦЗУ).

Відповідно до статті 64 КЦЗУ, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно статті 66 КЦЗУ, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 статті 68 КЦЗУ, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (п. 1 ч. 1 статті 70 КЦЗУ).

Положеннями ч. 2 статті 70 КЦЗУ визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з системного аналізу вказаних вище правових норм, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації об`єкта.

У той же час, суд звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно п.п. 1, 2, 3 розділу ІІ ППБУ, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до п. 6 розділу І ППБУ, у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

При цьому, єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності товариства є факт створення ним загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

Така ознака як створення загрози життю та/або здоров`ю людей досить широко трактується, теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення. При цьому, оскільки обов`язок доведення позовних вимог законом покладено на позивача, то саме органи пожежного нагляду мають обґрунтувати необхідність застосування зупинення роботи підприємства, а суд дослідити вказані докази та надати їм відповідної правової оцінки.

Відповідач у своєму відзиві на позовну заяву просив суд відмовити в задоволенні позову, з тих підстав, що ним листами від 29 січня 2020 року №№ 236, 237, 238, 239, 240, від 31 січня 2020 року №№ 266, 267, від 18 лютого 2020 року № 425 та від 24 лютого 2020 року №474 проінформовано Святошинське районне управління ГУ ДСНС України у м. Києві про вжиті заходи по усуненню порушень.

Крім того, як зазначив відповідач на теперішній час продовжуються роботи з капітального ремонту, розпочатий в кінці 2019 року, а саме: капітальний ремонт опалення, водопостачання, електропостачання, кондиціювання та вентиляції. Закриття підвального приміщення призведе до зупинення робіт та унеможливить їх своєчасне закінчення до початку опалювального сезону лікувального закладу.

На підтвердження обставин, викладених у відзиві на позовну заяву, відповідачем надано суду листа адресованого Святошинському районне управління ГУ ДСНС України у м. Києві від 31 січня 2020 року № 267 з фотофіксацією, в якому наводиться перелік усунутих порушень та дії, які вчиняються з метою їх усунення.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що відповідачем вживаються заходи по усуненню вимог порушень, встановлених в акті перевірки.

Однак, станом на час розгляду даної справи, відповідачем не підтверджено факт приведення системи пожежного захисту у відповідність до вимог чинного законодавства.

Вищенаведеними доказами про часткове усунення порушень, встановлених актом перевірки, відповідач, як замовник та власник, лише підтверджує наявність порушень щодо непрацездатності систем протипожежного захисту на об`єкті з високим ступенем ризику.

Разом з тим, як вбачається з характеру порушень, встановлених актом перевірки вони не є формальними, а стосуються виключно відсутності у підприємства необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Відповідно до положень статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

ГУ ДСНС України у м. Києві є спеціальним органом, який здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а тому належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки чи оскаржуваному приписі порушень є результати повторної перевірки.

Суд не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих порушень відповідачем.

Водночас, матеріали справи не містять не містять висновку позивача про усунення відповідачем зафіксованих в акті перевірки порушень.

Суд зазначає, що підставами для застосування заходів реагування в першу чергу є наявність встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, кількість таких порушень є неважливою, так як наявність навіть одного порушення може створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд виходить, зокрема з того, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації підвального поверху будівлі КНП «КДЦ» Святошинського району м. Києва за адресою: 03134, місто Київ, вулиця Симиренка, будинок 10, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 20 січня 2020 року № 18, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають братись до уваги принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушуватиме конституційно закріплені права людей, зокрема тих, які працюють у КНП «КДЦ» Святошинського району м. Києва, на безпечні умови праці та життя, а також осіб, що отримують медичну допомогу у вказаному підприємстві.

Як вбачається з характеру порушень, встановлених актом перевірки, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявленні порушення можуть кваліфікуватись як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Отже, враховуючи вищезазначене у сукупності, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації підвального поверху будівлі, в даному випадку є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей та не порушує принципу пропорційності, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до положень статті 139 КАС України, відшкодування судових витрат на користь позивача не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-10, 19, 72-77, 90, 194, 241-246, 255 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 13; ) до комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району міста Києва (03134, місто Київ, вулиця Симиренка, будинок 10; ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації підвального поверху будівлі комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району м. Києва, розташованого за адресою: вулиця Симиренка, будинок 10 в Святошинському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладання печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень підвального поверху комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району м. Києва.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення комунальним некомерційним підприємством «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району міста Києва порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Рішення відповідно до статті 255 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України, з урахуванням п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» цього Кодексу.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.В. Вовк