Справа № 120/2130/20-а
Суддя: Поліщук Ірина Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

28 травня 2020 р. Справа № 120/2130/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Поліщук Ірина Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: Військової частини НОМЕР_1 ,

до: ОСОБА_1 ,

про: стягнення матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 КАС в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Однак, у порушення вказаної вимоги позивач письмово не підтвердив про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, ч. 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Так, п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду позову майнового характеру ставка судового збору для суб`єкта владних повноважень становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2102,00 грн.

Таким чином, враховуючи, що позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру, а саме: стягнення матеріальної шкоди в сумі 4909,29 грн., а тому належна до сплати сума судового збору становить 2102,00 грн.

Разом із тим, в порушення положень ч. 3 ст. 161 КАС України, позивачем до позовних матеріалів не додано жодних доказів сплати судового збору.

В той же час, в прохальній частині позовної заяви позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по даній справі. Відповідне клопотання мотивоване відсутністю достатнього та своєчасного фінансування витрат на сплату судового збору, а тому військова частина НОМЕР_1 вимушена кожного разу звертатись до Фінансово-економічного управління командування Сухопутних військ Збройних Сил України із заявою щодо фінансування витрат з оплати судового збору.

З огляду на викладене, військова частина НОМЕР_1 не має можливості у наданий строк сплатити судовий збір через відсутність на рахунках коштів, призначених для здійснення сплати судового збору.

Визначаючись щодо наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, суд виходив із наступного.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 10 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

В даному випадку доводячи наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, заявником не наведено жодних обставин, які свідчили про його складний майновий стан чи/або відсутність коштів, необхідних для сплати судового збору.

Також вважаю за необхідне зазначити, що наведені заявником обставини, які стосуються складнощів сплати судового збору, пов`язаних із виділенням відповідних бюджетних коштів, згідно положень КАС України, а також положень Закону України "Про судовий збір" не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

До того ж, згідно із положеннями ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу наведених положень слідує, що законодавцем чітко визначено умови за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк. При цьому можливість відстрочення сплати судового збору суб`єкту владних повноважень, даними положеннями не передбачено.

За таких обставин приходжу до висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору, а тому клопотання заявника не підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, позивачу слід надати докази сплати судового збору в сумі 2102,00 грн.

Крім того, положеннями ч. 1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

В даному ж випадку, як слідує зі змісту позовної заяви, відповідач - ОСОБА_1 в період з 22.12.2018 по 29.11.2019 проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 .

Згідно довідки - розрахунку №38, виданої на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 22.11.2019 №469, при звільненні з солдата ОСОБА_1 за речове майно строк носіння якого не закінчився з урахуванням зносу підлягала утриманню сума коштів в розмірі 4909,29 грн.

Під час виключення із списків особового складу військової частини НОМЕР_1 та зняття усіх видів забезпечення, на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 29.11.2019 №285, з солдата ОСОБА_1 відповідної суми відшкодування за речове майно, строк носіння якого не закінчився, утримано не було.

В той же час, відповідно до даного наказу внесено запис до книги грошових стягнень та нарахувань згідно довідки №38 про відшкодування за не донос речового майна солдата ОСОБА_1 в сумі 4909,29 грн.

У відповідності до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Із наведеного вище слідує, що спір, який є предметом розгляду за даним позовом, виник між сторонами під час проходження відповідачем публічної (військової) служби.

Таким чином, враховуючи те, що заборгованість по відшкодуванню за речове майно, строк носіння якого не закінчився, обліковується за відповідачем ще з листопада 2019 року, а до суду даний позов поданий позивачем 25.05.2020, приходжу до висновку, що такий позов поданий із пропуском місячного терміну, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

При цьому, також враховано долучені до матеріалів справи звернення військової частини НОМЕР_1 адресовані відповідачу із вимогами про добровільну сплату відшкодування, останнє з яких датоване 30.01.2020. Однак, дані звернення не спростовують факту пропуску позивачем місячного строку, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Крім того, суд також враховує положення п. 3 Розділу VI КАС України, якими визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Разом із тим, карантин запроваджений на усій території України починаючи з 12.03.2020 відповідно до постанови КМ України №211 від 11.03.2020, тобто уже після завершення перебігу місячного строку звернення до суду із даною позовною заявою.

При цьому, положеннями ч. 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на викладене, позивачу слід надати обґрунтоване клопотання про поновлення строків звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Зазначені вище недолік свідчать про невідповідність поданої позивачем позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 цього Кодексу.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом:.

- надання власних письмових підтверджень позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- надання доказів сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн. за наступними реквізитами: одержувач: УК у м. Вінниці/отг м.Вінниця/22030101, , банк: Казначейство України (ел.адм.подат.), рахунок: UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд;

- надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:
1. Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, шляхом:

- надання власних письмових підтверджень позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- надання доказів сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн. за наступними реквізитами: одержувач: УК у м. Вінниці/отг м.Вінниця/22030101, , банк: Казначейство України (ел.адм.подат.), рахунок: UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд;

- надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Відповідно до п. 3 Розділу VI КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо залишення позовної заяви без руху продовжуються на строк дії такого карантину.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Поліщук Ірина Миколаївна