Справа № 240/5/20
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2020-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/5/20 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Нагірняк Микола Федорович

Суддя-доповідач - Охрімчук І.Г.

28 травня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Охрімчук І.Г.

суддів: Смілянця Е. С. Капустинського М.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 03 березня 2020 року (повний текст ухвали складено 03.03.2020 року, м. Житомир) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради Коростишівського району Житомирської області, Коростишівського міського голови Кохана Івана Миколайовича про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивач, звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Коростишівської міської ради Коростишівського району Житомирської області, Коростишівського міського голови Кохана Івана Миколайовича про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії, в якому просив:

- визнання протиправними дії Коростишівського міського голови Кохана Івана Михайловича з подання на розгляд сімдесятої сесії сьомого скликання Коростишівської міської ради проекту рішення Коростишівської міської ради від 19.02.2019 року без участі ОСОБА_1 та без завчасного надання проектів рішень комісії та сесії до розгляду заяви на комісії та сесії, для забезпечення вивчення та підготування відповідних заперечень чи пропозицій, як просив заявник в заяві від 27 грудня 2018 року, протиправними;

- про зобов`язання Коростишівського міського голову Кохана Івана Михайловича, утриматися від вчинення дій з подання на розгляд сесії Коростишівської міської ради заяви ОСОБА_1 за відсутності на сесії ОСОБА_1 , та без завчасного надання проектів рішень комісії та сесії до розгляду заяви на комісії та сесії, для забезпечення вивчення та підготування відповідних заперечень чи пропозицій, як просив заявник в заяві;

- визнати незаконними та скасувати рішення Коростишівської міської ради від 19.02.2019 року № 670 в частині щодо розгляду заяви ОСОБА_1 ;

- зобов`язання Коростишівську міську раду розглянути заяву ОСОБА_1 від 27 грудня 2018 року в його присутності, та з завчасним наданням проектів рішень комісії та сесії до розгляду заяви на комісії та сесії, для забезпечення вивчення та підготування відповідних заперечень чи пропозицій, як просив заявник в заяві, відповідно до норм чинного законодавства.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 року відкрито провадження і справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, зобов`язано позивача надати до суду докази поважності причин пропуску строку звернення до суду на підтвердження клопотання про поновлення такого строку та відмовлено в задоволенні клопотання про залучення в якості Третьої особи Громадської організації "Проти придурків та ідіотів" за безпідставністю.

У судовому засіданні суду першої інстанції, позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі і пояснив, що відповідачі протиправно, без завчасного повідомлення позивача винесли та розглянули на сесії проект рішення про відмову в задоволенні заяви позивача від 27.12.2018року про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою на певну земельну ділянку.

Одночасно пояснив, що оскаржуване рішення сесії Коростишівської міської ради від 19.02.2019 року № 670 в частині щодо розгляду заяви ОСОБА_1 є протиправним та підлягає скасуванню. Позивач зазначив, що витяг із оскаржуваного рішення отримав ще в квітні 2019року, а строки звернення до суду з даним позовом були пропущені по причині стану його здоров`я, так як позивач є інвалідом 2 групи.

Представник відповідачів Коростишівської міської ради, Коростишівського міського голови ОСОБА_2 , в судове засідання не прибув, направив до суду відзив на позов, в якому проти позову заперечується. Одночасно у відзиві заявлено клопотання про розгляд справи без участі представника Коростишівської міської ради та долучено копію розпорядження про відсторонення Коростишівського міського голови ОСОБА_2 від посади.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 03.03.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради Коростишівського району Житомирської області, Коростишівського міського голови Кохана Івана Миколайовича про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із судовим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції від 03.03.2020 року та ухвалити нове судове рішення та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що інвалідність другої групи визначає обмеженість працездатності інваліда не менше ніж на 50%, що саме по собі являється доказом не можливості виконання певних дій у ті ж строки, що й здорова людина. Крім того, картка амбулаторного хворого, із записами про регулярне відвідування лікаря, також може бути додатковим доказом того, що позивач не мав можливості подати повторну заяву раніше. Позивач зауважив, що жодним процесуальним документом, жодним законом не визначено заборону прийняття до розгляду повторної заяви в межах шестимісячного терміну після її повернення.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26.03.2020 року відкрито апеляційне провадження, а ухвалою суду від 14.05.2020 року призначено до апеляційного розгляду.

Враховуючи приписи ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, прийшла до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 30.12.2019 року позивач, звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Коростишівської міської ради Коростишівського району Житомирської області, Коростишівського міського голови Кохана Івана Миколайовича про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії. Відповідно до позовних вимог Позивача спірні відносини між сторонами по даній справі зведені виключно до правомірності оскаржуваного рішення сесії Коростишівської міської ради від 19.02.2019 року № 670 в частині щодо розгляду звернення Позивача від 27.12.2018 року про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою на певну земельну ділянку та дій Коростишівського міського голови , зумовлених прийняттям такого рішення.

У позові по справі № 240/7857/19, та відповідно до пояснень позивача в даній справі про наявність оскаржуваного рішення сесії Коростишівської міської ради від 19.02.2019 року № 670 в частині щодо розгляду його звернення позивачу стало відомо ще в квітні 2019 року шляхом отримання відповідного витягу із даного рішення, однак з цим позовом позивач звернувся лише 30.12.2019 року шляхом направлення позову до суду електронною поштою. Тобто, з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, дійшов висновку, що оскільки позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду та будь-яких обґрунтованих обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем у своїх запереченнях на клопотаннях не надано, суд дійшов висновку про відсутність поважних причин для поновлення строку звернення до суду та наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає їх обґрунтованими, виходячи з наступного.

За приписами частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Положеннями частини першої статті 99 КАС України (у редакції, чинній на час подання позову) передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина третя статті 99 КАС України (у редакції, чинній на час подання позову).

Відповідно до статті 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Матеріали справи свідчать про те, що відповідно до позовних вимог позивача, спірні відносини між сторонами по даній справі, зведені виключно до правомірності оскаржуваного рішення сесії Коростишівської міської ради від 19.02.2019 року № 670 в частині щодо розгляду звернення позивача від 27.12.2018 року про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою на певну земельну ділянку та дій Коростишівського міського голови , зумовлених прийняттям такого рішення. При цьому, зверненню позивача з даним позовом передувала подача аналогічного позову (справа № 240/7857/19), який ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2019 року повернуто позивачу (а.с.102-105).

Як зазначено в позові у справі № 240/7857/19, та відповідно до пояснень позивача в даній справі про наявність оскаржуваного рішення сесії Коростишівської міської ради від 19.02.2019 року № 670 в частині щодо розгляду його звернення позивачу стало відомо ще в квітні 2019 року, шляхом отримання відповідного витягу із даного рішення (а.с.91), що підтверджує обізнаність позивача про існування останнього. Проте, з даним позовом позивач звернувся лише 30.12.2019 року шляхом направлення позову до суду електронною поштою.

Разом з тим, у своїх поясненнях в судовому засіданні позивач зазначив, що порушення строку звернення до суду з даним позовом мало місце виклично по причині його стану здоров`я, так як позивач є особою з інвалідністю 2 групи. На вимогу суду першої інстанції, надати докази поважності причин пропуску строку для звернення з даним позовом позивач 02.03.2020 року електронною поштою направив заяву про "доводи, міркування позивача щодо аргументування строків повторного звернення, врахування правових висновків Верховного Суду" (а.с.85-89).

Колегія суддів погоджується, що зазначені "доводи, міркування позивача щодо аргументування строків повторного звернення, врахування правових висновків Верховного Суду" не містять жодних доказів в розумінні вимог ст.72 КАС України щодо поважності причин пропуску позивачем строку для звернення з даним позовом.

Наведенні позивачем доводи щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, за умови обізнаності останнього про наявність заздалегідь отриманого, відповідного витягу із даного рішення та факт порушення прав, не спростовують правильності висновків суду попередньої інстанції.

Відповідно до вимог ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Тобто, відлік строку звернення до адміністративного суду законодавцем визначено з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 3 статті 123 КАС встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина 4 статті 123 КАС).

Згідно із приписами пункту 8 частини 1 статті 240 КАС суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З урахуванням викладених норм законодавства та обставин справи, колегія суддів підтримує позицію суду попередньої інстанції, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду, будь-яких обґрунтованих обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем у своїх запереченнях чи клопотаннях не надано, а отже, відсутність поважних причин для поновлення строку звернення до суду свідчать про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Судова колегія враховує, що існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому, закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до вимог ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Зважаючи на викладене, аналізуючи встановлені судом обставини справи, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, не спростований доводами апеляційної скарги, про пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних причин, а отже і наявність передбачених законом підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що доводи позивача були ретельно перевірені та проаналізовані судом під час розгляду та ухвалення оскаржуваного судового рішення, та їм була надана належна правова оцінка, жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом попередньої інстанції норм матеріального або процесуального права, у апеляційній скарзі не наведено.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 03 березня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 28 травня 2020 року.

Головуючий Охрімчук І.Г.

Судді Смілянець Е. С. Капустинський М.М.