Справа № 199/7254/19
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 травня 2020 року м. Дніпросправа № 199/7254/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Щербака А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 грудня 2019 року (суддя 1-ї інстанції Якименко Л.Г.) у справі №199/7254/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що не погоджується із винесеною постановою від 25.07.2019 року №23/А по справі про адміністративне правопорушення, за якою позивача визнали винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, із накладенням максимального адміністративного стягнення, передбаченого санкцією ч.5 ст.96 КУпАП, у 10 200 грн., оскільки відповідачем порушені норми права п.7 та п.9 Порядку №553 стосовно процедури підстав та призначення проведення позапланової перевірки: порушені права замовника об`єкта реконструкції а саме: ненадання копії направлення для проведення позапланової перевірки; 25.07.2019 року не дотримано процедури проведення перевірки.

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 грудня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Позивач не погодившись з рішенням суду подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що приймаючи оскаржувану постанову, відповідач проігнорував основне завдання провадження в справах про адміністративні правопорушення не з`ясовані всі обставини справи. Також у постанові відсутні посилання на жодні докази, не вказано, чи є обставини, що пом`якшують відповідальність позивача в порушення ст.ст. 245, 251, 280 КУпАП, не надано можливості надати пояснення по суті справи, не роз`яснені права та обов`язки особи, що притягається до відповідальності. Крім того, виявлені відповідачем порушення встановлені під час незаконної перевірки є формальними та такими, що не мають свого правового підтвердження.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити у її задоволенні. У відзиві зазначив, що перевірка проведена з відома та у присутності позивача та її представника. Про розгляд справи про адміністративне правопорушення повідомлена належним чином, а отже відсутні процедурні порушення проведення перевірки та розгляд справи. Щодо суті порушення, такі не спростовані доводами позивача, викладеними в апеляційній скарзі. Також зазначено, що штрафні санкції були застосовані і до ТОВ «Інститут проектування та будівельних експерти».

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог ст. 311 КАС України.

Розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку вважає, що така не підлягає задоволенню враховуючи наступне.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що на підставі Договору дарування від 07.09.2018 року ОСОБА_1 на праві власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8).

З метою реалізації своїх прав, як власника житлового приміщення, позивач замовив проект реконструкції вказаної квартири проектній організації - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інститут проектування та будівельних експертиз», що підтверджується договором №02/04-1-19-ІІІ від 02.04.2019 року (а.с.9-17).

23.05.2019 року ОСОБА_1 надала до Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/ про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (а.с.20-22).

На підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу №0217 від 30.05.2019 року працівниками органу державного архітектурно-будівельного контролю проведена позапланова перевірка та за результатом її проведення складений Акт від 12.06.2019 року №2

В акті перевірки зазначені порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема: замовником будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 - ОСОБА_1 , у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) від 23.05.2019 року №ДП 81 зазначені недостовірні дані в частині отримання містобудівних умов та обмежень, які є обов`язковими вихідними даними для проектування вказаного об`єкту будівництва, а також інформації про документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, що є порушенням ч.1 та ч.10 ст.29, ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4. п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45, п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466. Позивач відмовився підписати акт, про що зазначено у акті (а.с. 24-33).

Відповідно до п.16, п.17 зазначеного Порядку №466 складено протокол про адміністративне правопорушення від 12.06.2019 року та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.06.2019 року.

Складені документи за результатами проведення вищевказаної позапланової перевірки направлялися позивачу засобами поштового зв`язку, про що свідчать розрахункові документи про направлення поштових відправлень №915 від 13.06.2019 року.

Зазначені відправлення позивач отримав, про що свідчить його особистий підпис про отримання па рекомендованому повідомленні. Позивач був належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи за правопорушення в сфері містобудівної діяльності.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно суб`єкта містобудування ОСОБА_1 перенесено на 16 липня 2019 року, про що направлено листа - чек ПАТ «Укрпошта» відправлення №609 від 27.06.2019 року, а в подальшому листом від 16.07.2019 року №9/1-2018 розгляд справи перенесено на 10 год. 30 хв. 25 липня 2019 року.

25 липня 2019 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М. N4 винесено постанову №23/А стосовно ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Зазначену постанову отримано позивачем у день його складання 25 липня 2019 року, про що свідчить підпис законного представника Яковишена І.В. на копії постанови.

Відмова суду першої інстанції у задоволенні адміністративного позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення і є предметом оскарження у справі.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з відсутності підстав для їх задоволення, відсутності обґрунтування зазначених вимог позивачем.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на такі обставини.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктами 16, 17 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В свою чергу, відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення).

Частинами 1, 2 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245 КУпАП).

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Вимогами статті 272-2 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень КУпАП вищевказані обставини встановлюються на підставі доказів.

Отже, зазначеними нормами встановлено порядок повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, де у рішенні від 06 вересня 2005 року у справі «Гурепка проти України» зазначається, що справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично мало кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Крім того відповідно до принципу рекомендацій № R (91) 1 Комітету - Міністрів Ради Європи державам - членам стосовно адміністративних санкцій, окрім сформульованих у резолюції (77) 31 принципів справедливо адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватись такими принципами: особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться в вину; вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; вона або її представник інформується стосовно характеру доказів зібраних у справі проти неї; вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

Отже, особі, яка притягається до відповідальності має бути обов`язково повідомлено про підстави розгляду справи про адміністративне правопорушення, а також про день і місце такого розгляду, роз`яснено відповідні права та обов`язки.

Відповідно до матеріалів справи, за результатами проведення вищевказаної позапланової перевірки протокол про адміністративне правопорушення від 12.06.2019 року та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.06.2019 року направлялися позивачу засобами поштового зв`язку, про що свідчать розрахункові документи про направлення поштових відправлень №915 від 13.06.2019 року.

Зазначені відправлення позивач отримав, про що свідчить його особистий підпис про отримання па рекомендованому повідомленні, а відтак позивач був належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи за правопорушення в сфері містобудівної діяльності (а.с. 97).

Стосовно перенесення розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно суб`єкта містобудування на 16 липня 2019 року у звязку із службовою необхідністю, то позивача повідомлено, а саме направлено листа чек ПАТ «Укрпошта» відправлення № 609 від 27.06.2019 року (а.с. 99). В подальшому листом від 16.07.2019 року №9/1-2018 розгляд справи перенесено на 10 год. 30 хв. 25 липня 2019 року. Зазначений лист отримано представником за довіреністю Яковишиним І.В., про що свідчить його особистий підпис на копії листа.

Разом з цим, судом встановлено, що оскаржувану постанову одержав 25.07.2019 року представник за довіреністю Яковишин І.В., що підтверджується його особистим підписом (а.с. 101-102).

Таким чином, Яковишина О.С. була завчасно повідомлена про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, її законні права не були порушені, а тому є підстави для скасування оскаржуваної постанови відсутні.

Щодо доводів позивача про порушення відповідачем процедури проведення перевірки, такі спростовані матеріалами справи.

Як свідчать матеріали справи, під час проведення перевірки був присутній представник позивача, якому і було вручено направлення для проведення перевірки, а отже перевіряючи були допущені до проведення такої. У зв`язку з відмовою підпису акту, протоколу та припису, такі направлені поштою.

Щодо суті виявленого порушення - замовником будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 - ОСОБА_1 , у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) від 23.05.2019 року №ДП 81 зазначені недостовірні дані в частині отримання містобудівних умов та обмежень, які є обов`язковими вихідними даними для проектування вказаного об`єкту будівництва, а також інформації про документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, що є порушенням ч.1 та ч.10 ст.29, ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4. п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45, п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, слід зазначити наступне.

Згідно з пунктом 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови т обмеження не надаються, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 06.11.2017 № 289, містобудівні умови та обмеження не надаються в разі реконструкції житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Як встановлено під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 , що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено, що на об`єкті будівництва зроблено перепланування, збільшення загальної площі квартири, до об`єкту будівництва побудовано додатковий вхід - ґанок, тобто має місце зміна зовнішньої конфігурації житлових приміщень.

Проте твердження позивача про відсутність виявленого порушення є необґрунтованим та не приймається судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України.

Так відповідачем подано копію рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.11.2019р., що набрало законної сили 19.12.2019р. у справі №160/9024/19.

Так вказаним рішенням встановлено, з урахуванням поданих доказів, що на об`єкті будівництва: «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 , що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено, що на об`єкті будівництва зроблено перепланування, збільшення загальної площі квартири, до об`єкту будівництва побудовано додатковий вхід - ґанок, тобто має місце зміна зовнішньої конфігурації житлових приміщень.

Позивач не спростовує обставини, встановлені відносно певної особи у справі №160/9024/19, у загальному порядку.

Також перевіркою встановлено, що до об`єкту будівництва (квартира в житловому будинку) побудовано додатковий вхід - ґанок.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Відповідно до приписів п. 1 ч. 3 ст. 29 вказаного Закону, містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію.

Таким чином є вірними висновки відповідача щодо відсутності інформації про документ, що посвідчує право власності або користування позивачем земельною ділянкою для облаштування ганку, оскільки, для використання земельної ділянки для облаштування ганку необхідно належним чином оформити землекористування, залежно від форми власності багатоквартирного будинку, на прибудинковій території якого передбачено влаштувати ганок.

Враховуючи зазначене, позивачем не спростовано висновків суду першої інстанції щодо дотримання відповідачем проведення перевірки, виявленого порушення та розгляду справи.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 311, 315, ст. 316, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 грудня 2019 року у справі №199/7254/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки, визначені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повне судове рішення складено 27 травня 2020року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя Н.П. Баранник

суддя А.А. Щербак