Справа № 640/11827/19
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 травня 2020 року м. Київ № 640/11827/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Пащенко К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Українська Лізингова Компанія"

до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про скасування податкового-повідомлення рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Перша Українська Лізингова Компанія" (адреса: 01042, м. Київ, провулок Новопечерський, буд. 3, корп. 2, оф. 9, ідентифікаційний код 37241308) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві (адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка 33/19, ідентифікаційний код 39439980), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 2 від 28.03.2019, яким ТОВ "Перша Українська Лізингова Компанія" зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 51300,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2019 відкрито провадження у адміністративній справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем прийнято протиправне рішення з порушенням чинного законодавства та є таким, що підлягає скасуванню.

18.05.2020 до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у зв`язку з необхідністю виклику та допиту свідків та належного висвітлення позиції з приводу формування судової практики.

У відповідності до ч. 1 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При визначенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При прийнятті ухвали про відкриття провадження у адміністративній справі № 640/11827/19 від 18.05.2019, суд, враховуючи предмет спору, категорію, складність справи та відсутність клопотання позивача про розгляд справи у загальному чи спрощеному позовному провадженні, прийняв рішення про можливість її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

Водночас, частиною третьою статті 12 КАС України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Так, частиною четвертою цієї статті визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Водночас, у поданому позивачем клопотанні не наведено обґрунтованих підстав для здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, зокрема, не надано пояснень щодо необхідності виклику свідків та дослідження їх показань та не зазначено в чому полягає належне висвітлення позиції для формування судової практики як причина для проведення підготовчого засідання.

Беручи до уваги, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не становлять значної складності та не вимагають розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Українська Лізингова Компанія" про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Українська Лізингова Компанія" про розгляд справи в порядку загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Пащенко