Справа № 358/596/20
Суддя: Кіхтенко С. О.
Дата ухвалення: 2020-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

гСправа № 358/596/20 Провадження № 2-а/358/17/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 травня 2020 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Кіхтенко С.О. розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до старшого державного виконавця Богуславського відділу ДВС ГУТЮ в Київській області Храбуст Оксани Сергіївни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

27 травня 2020 року з даним позовом до Богуславського районного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 , в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову державного виконавця Богуславського відділу ДВС ГУТЮ в Київській області Храбуст О.С. від 08 листопада 2019 року про накладення на нього адміністративного стягнення у розмірі 10682,16 грн., винесену відповідачем у виконавчому провадженні № 37759587.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Як, вбачається з матеріалів позовної заяви, заява подана з порушенням вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме позовна заява не містить: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) відповідача (відповідачів), їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) також передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною 1 статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Пунктом 1 частини 2 статті 287 КАС України встановлено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, позивач ОСОБА_1 просить суд визнати неправомірною та скасувати постанову державного виконавця про накладення штрафу, яка винесена 08 листопада 2019 року.

Тоді, як до Богуславського районного суду Київської області позивач звернувся лише 27 травня 2020 року, тобто з пропущенням десятиденного строку звернення до суду.

Коли саме дізнався про оскаржувану постанову позивач не зазначає.

Натомість, позивачем в позовній заяві заявлено клопотання про поновлення строків звернення до суду.

В обґрунтування заяви про поновлення строків звернення до суду позивачем зазначено, що він просить поновити йому строк звернення до суду з даним позовом, враховуючи можливість продовження процесуальних строків на строк дії карантину встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Судом встановлено, що додатки до адміністративного позову не містять підтвердження відомостей, коли до позивача надійшла оскаржувана постанова, і про це не зазначено в адміністративному позові. Відповідно, з наданих позивачем доказів неможливо встановити коли саме позивач дізнався про порушення його прав.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, враховуючи, що позовні вимоги заявлені із порушенням десятиденного строку для звернення до суду, а підстави пропуску та поновлення строку звернення до суду, вказані позивачем у заяві є недоведеними, а тому позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави для поновлення строку, а також надати докази отримання оскаржуваної постанови в межах 10-денного строку до дня звернення до суду.

Крім того, позовна заява подана з порушенням вимог ч. 3 ст.161 КАС України, а саме позивачем до позовної заяви не додано документи про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, частиною 2 ст. 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Законом України Про судовий збір.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до приписів пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру встановлена ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 14 листопада 2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривня.

З огляду на вищевикладене, позивач повинен сплатити за подання позовної заяви немайнового характеру судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп. (2102 грн. х 0,4).

Позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.

Натомість, прохальна частина позовної заяви містить клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов наступних висновків.

Частиною 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З урахуванням викладеного, особа, яка заявляє відповідне клопотання, зокрема, клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством України порядку і розмірі.

Позивачем не надано до суду належних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, який перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством України порядку і розмірі станом на час звернення до суду з даним позовом.

Таким чином, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору необґрунтоване, а тому задоволенню не підлягає.

Отже, позовну заяву подано без додержання вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у десятиденний строк з дня вручення позивачу копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 132, 133, 160, 161, 169,171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до державного виконавця Богуславського відділу ДВС ГУТЮ в Київській області Храбуст Оксани Сергіївни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки, визначені цією ухвалою, продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя С. О. Кіхтенко