Справа № 620/1322/20
Суддя: Бородавкіна С.В.
Дата ухвалення: 2020-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2020 року м. Чернігів Справа № 620/1322/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Бородавкіної С.В.,

розглянувши у спрощеному провадженні без повідомлення (виклику) сторін справу за адміністративним позовом Срібнянської селищної ради Чернігівської області до Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, головного інспектора РС Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області Авраменка Юрія Володимировича про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування припису,

У С Т А Н О В И В:

Срібнянська селищна рада Чернігівської області (далі - Срібнянська селищна рада ) 08.04.2020 (відповідно до відбитку штампу на конверті) звернулась до суду з адміністративним позовом до Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області (далі - УДСНС України у Чернігівській області), головного інспектора РС Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області Авраменка Юрія Володимировича, у якому просить:

- визнати протиправними дії відповідача при проведенні перевірки головним інспектором Срібнянського РС Управління ДСНС у Чернігівській області Авраменком Ю.В. 07-08 жовтня 2019 року за адресою: смт. Срібне, вул. Миру, 25 в будівлі Срібнянської селищної ради;

- визнати протиправним та скасувати припис від 08.10.2019 №81 про усунення порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, складений суб`єктом владних повноважень - головним інспектором Срібнянського РС Управління ДСНС у Чернігівській області Авраменком Ю.В.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що у лютому 2019 року під час проведеної планової перевірки відповідачем порушено законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки виявлено не було. Однак, через півроку під час позапланової перевірки, про проведення якої не було повідомлено, виявлено численні порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Разом з тим, зупинення роботи готелю «Лисогір» Срібнянської селищної ради може призвести до повного припинення його діяльності та банкрутства, що негативно вплине на економічну ситуацію в Срібнянській селищній громаді, зменшення робочих місць, позбавлення додаткових надходжень до бюджету та зменшення сплати податків.

Крім того, під час складення оскаржуваного акту інспектором було порушено процедуру проведення перевірки, а саме: перед початком перевірки не повідомлено та не надано наказ на її проведення. Вказаний наказ не містить підстав для проведення перевірки. Не було надано посвідчення на проведення перевірки. Під час проведення перевірки не вказано перелік питань, що підлягали розгляду. Крім того, не було враховано, що більшість приміщень за адресою: смт. Срібне, вул. Миру, 25 знаходяться в оренді в інших фізичних та юридичних осіб, у тому числі у користуванні державних органів. Також акт та припис складалися не в день проведення перевірки, а значно пізніше.

Враховуючи наведене, вважає, що оскаржуваний припис складений з грубим порушенням, а сама перевірка проведена формально, з метою безумовного притягнення до відповідальності посадових осіб, не беручи до уваги реальні обставини та стан справ на підконтрольному об`єкті перевірки.

Ухвалою судді від 21.04.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, установлено відповідачу 15-денний строк з дня отримання вказаної ухвали для подання відзиву на позов.

У встановлений судом строк від відповідача (УДСНС у Чернігівській області) надійшов відзив на позов, у якому УДСНС України у Чернігівській області позовні вимоги не визнало, просило відмовити у їх задоволенні та зазначила, що перевірка готелю «Лисогір», який належить Срібнянській селищній раді, проведена у межах наданих повноважень та з дотриманням вимог чинного законодавства. Під час позапланового заходу було виявлено порушення позивачем, як власником об`єкту перевірки, законодавства України у сфері пожежної та техногенної безпеки, у зв`язку із чим складено оскаржуваний припис.

Відповідно до частини другої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів «…» з дня відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зважає на таке.

Судом встановлено, що Срібнянській селищній раді, згідно свідоцтва про право власності від 16.11.2005 серії САА №222840, належить приміщення за адресою: смт. Срібне, вул. Миру, 25 , загальною площею 31.81 кв.м. Як вбачається із наданих сторонами документів, вказане приміщення є готелем «Лисогір».

08.10.2019 головним інспектором Срібнянського РС УДСНС України у Чернігівській області, відповідно до наказу від 22.08.2019 №219 (а.с. 23, 24) та посвідчення на проведення перевірки від 07.10.2019 №83 (а.с. 25), проведено позапланову перевірку готелю «Лисогір» Срібнянської селищної ради щодо додержання законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складено акт від 08.10.2019 №83 (а.с. 13-22), у якому зафіксовано порушення діяльності об`єкта перевірки у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а саме:

- приміщення для проживання № 1, 2, 3 готелю не обладнані системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації), чим порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, пункт 3.1 таблиці А.1 додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- приміщення для проживання № 1, 2, 3 готелю не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей II типу, чим порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні та пункт 15 таблиці Б.1 додатку Б ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- будівлю, де розміщені приміщення для проживання № 1,2,3 готелю, не захищено від прямих попадань блискавки та вторинних її проявів, чим порушено пункт 1.21 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні;

- приміщення для проживання № 1, 2, 3 готелю не забезпечені необхідною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) згідно норм належності, чим порушено пункти 3.6, 3.9 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні;

- в приміщеннях для проживання № 1, 2, 3 готелю не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, чим порушено пункт 1.20 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні;

- в коридорі та приміщеннях для проживання № 1, 2, 3 готелю з`єднання відгалужень та окінцювання жил електричних проводів та кабелів виконано не за допомогою паяння, опресування або затискачів, чим порушено пункт 1.6. глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні.

Враховуючи виявлені порушення, 08.10.2019 посадовою особою УДСНС України у Чернігівській області складено припис №81 про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки до 01.12.2019 (а.с. 10-12).

Вважаючи дії відповідача при проведенні перевірки протиправними, а припис незаконним, Срібнянська селища рада звернулась до суду з відповідним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 1 вказаного Закону визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища, а заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

У свою чергу, відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює Кодекс цивільного захисту України.

Положеннями статті 64 Кодексу цивільного захисту України визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять:

1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду;

2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки;

3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, в контексті положень частини першої статті 65 Кодексу цивільного захисту України, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо: 1) центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування; 2) суб`єктів господарювання; 3) аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (частина перша статті 66 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідно до частини 11 статті 4 Закону №877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Статтею 6 Закону №877-V установлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до вимог статті 7 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до доручення Прем`єр-міністра України від 17.08.2019 №27938/0/1-19 та листа ДСНС України від 19.08.2019 №02-11860/261, з метою здійснення контролю за виконанням вимог Кодексу цивільного захисту України, інших законодавчих та нормативних, нормативно-правових актів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у готелях та закладах відпочинку і оздоровлення, УДСНС у Чернігівській області було видано наказ від 22.08.2019 №219 «Про організацію позапланових заходів державного нагляду (контролю)», яким затверджено Графік здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) (а.с. 23). Як вбачається із витягу з вказаного Графіку, заплановано проведення позапланової перевірки готелю «Лисогір» Срібнянської селищної ради щодо державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки строком 2 робочих дні, починаючи із 07.10.2019 (а.с. 24).

Керуючись вимогами Закону №877-V, 07.10.2019 головному інспектору Срібнянського районного сектору Управління ДСНС України у Чернігівській області Авраменку Ю.В. було видано посвідчення № 83 на проведення заходу державного нагляду (контролю) готелю «Лисогір» Срібнянської селищної ради у період з 07.10.2019 по 08.10.2019 (а.с. 25). Суд звертає увагу, що зміст та форма вказаного посвідчення повністю відповідають вимогам Закону №877-V.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що УДСНС України у Чернігівській області правомірно, за наявності обґрунтованих підстав, у межах наданих чинним законодавством повноважень та у спосіб, визначений Законом №877-V, призначено проведення позапланової перевірки готелю « Лисогір », який належить Срібнянській селищній раді.

Щодо доводів позивача, що відповідач про проведення заходу контролю не повідомив завчасно, суд зазначає, що Законом №877-V не передбачено попередження суб`єкта контролю про здійснення позапланової перевірки. Відповідно до вимог чинного законодавства, обов`язок щодо повідомлення про проведення перевірки виникає у органу державного нагляду виключно у випадку проведення планового заходу контролю (частина четверта статті 5 Закону №877-V).

Відповідно до частини п`ятої статті 7 Закону №877-V суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

У позовній заяві Срібнянська селищна рада вказує, що перед початком перевірки інспектором не було надано посвідчення на її проведення, однак наведене спростовується наявними у матеріалах справи доказами. Зокрема, як вбачається із акту перевірки від 08.10.2019 №81, складеного у присутності представника Срібнянської селищної ради та підписаного ним без зауважень, на його 19-й сторінці міститься відмітка про те, що посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), пред`явлено; копію посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) надано (а.с. 22). Крім того, підпис про вручення представнику позивача (секретар селищної ради) 08.10.2019 посвідчення на перевірку міститься і в самому посвідченні (а.с. 25).

Згідно пункту 11 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Суд звертає увагу, що частиною 15 статті 4 Закону №877-V установлено, що при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 січня 2019 року №22 затверджено уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та інші форми розпорядчих документів.

Таким чином, форма акта є єдиною і містить узагальнений перелік питань щодо проведення заходу державного нагляду (контролю) як до всіх, так і до окремих суб`єктів господарювання. Суд звертає увагу, що долучений до матеріалів справи акт відповідає уніфікованій формі та містить усі передбачені Законом №877-V відомості.

Крім того, як вбачається із 19-ї сторінки акту, у ньому зроблено відмітку проте, що під час проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) розглядалися лише ті питання, які стали підставою для його проведення і зазначені в направленні (посвідченні) на проведення такого заходу.

Також статтею 7 Закону №877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Судом встановлено, що за наслідками правомірної перевірки, інспектором УДСНС України у Чернігівській області складено акт перевірки від 08.10.2019 №83 (належної форми та змісту), у якому зафіксовано порушення законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

У зв`язку з наведеним, УДСНС України у Чернігівській області 08.10.2019 складено припис №81 про усунення виявлених порушень, вручений представнику Срібнянської селищної ради 08.10.2019, що підтверджується наявним у приписі особистим підписом секретаря селищної ради (а.с. 10-12).

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що відповідач, приймаючи оскаржуваний припис, діяв відповідно до вимог чинного законодавства України.

Більше того, суд вважає за необхідне зазначити, що загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд визначаються Правилами пожежної безпеки в Україні, затвердженими наказом МВС України від 30.12.2014 №1417 (далі - Правила №1417).

Відповідно до пунктів 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України:

пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю;

техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

З огляду на вищевикладене та враховуючи той факт, що виявлені під час позапланової перевірки порушення створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, та у подальшому можуть призвести до тяжких наслідків у сфері цивільного захисту і пожежної безпеки, суд вважає, що УДСНС України у Чернігівській області обґрунтовано винесло припис про зобов`язання усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки щодо належного позивачу готелю « Лисогір ».

Крім того, рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 14.02.2020 (справа №620/3871/19), яке набрало законної сили 17.03.2020, підтверджено позицію УДСНС України в Чернігівській області щодо того, що виявлені та зафіксовані в акті перевірки порушення створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку із чим застосовано заходи реагування у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, експлуатації приміщень для проживання № 1, 2, 3 готелю «Лісогір» Срібнянської селищної ради Чернігівської області за адресою: вул . Миру, 25, смт. Срібне, Срібнянський район, Чернігівська область .

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 20.06.2018 (справа №826/4267/16), законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання і розповсюдження вогню.

Враховуючи виявлені порушення (відсутність системи пожежної сигналізації та системи оповіщення про пожежу, відсутність пристроїв блискавкозахисту, відсутність первинних засобів пожежогасіння та ін.), доводи відповідача щодо оціночного поняття «загроза життю та здоров`ю» є необґрунтованими, оскільки порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлені в ході перевірки та відображені у спірному приписі, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають в готелі «Лисогір», а також створюються перешкоди під час гасіння пожежі працівниками об`єкту та підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій, перешкоджають швидкому виявленню та гасінню пожежі, повідомленню (оповіщенню) про неї та оперативній евакуації людей на ранній стадії виникнення пожежі.

Щодо позиції Срібнянської селищної ради про те, що внаслідок закриття готелю «Лисогір» селищний бюджет зазнає втрат, суд зазначає, що такі соціальні блага як життя та здоров`я людей не можуть ставитись у залежність від економічної ситуації в громаді.

Посилання позивача на те, що під час попередньої перевірки, яка була плановою, відповідачем жодних порушень законодавства виявлено не було, суд вважає необґрунтованими, оскільки як вбачається з акту перевірки (сторінка 2), останній проведений захід державного нагляду (контролю) був проведений 10.02.2019. За його наслідками складено акт №21 та припис, вимоги якого виконано не було (а.с. 13 зворот).

Позивач вважає, що при складанні розпорядчих документів відповідачем протиправно не було враховано, що більшість приміщень за адресою: вул. Миру, 25, смт. Срібне , знаходяться в оренді інших фізичних та юридичних осіб, на підтвердження чого надано відповідні договори (а.с. 26-51).

Однак, відповідно до положень статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів. Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання. Загальні ж вимоги з пожежної безпеки до будівель визначені Правилами пожежної безпеки в Україні, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417. Відповідно до пункту 2 розділу І цих Правил, вони є обов`язковими і щодо таких суб`єктів як органи місцевого самоврядування.

Отже, оскільки власником об`єкта перевірки є Срібнянська селищна рада, саме на останню покладається обов`язок щодо забезпечення пожежної безпеки відповідного об`єкта.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі №826/1024/18 вказано, що забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того чи є він власником або користувачем об`єкта.

Твердження, Срібнянської селищної ради, що після проведення перевірки 08 жовтня 2019 року акт та припис складалися не в день її закінчення, а значно пізніше, є помилковим та спростовуються наявними у матеріалах справи доказами. Так, на останній сторінці акта містяться підписи першого заступника Срібнянської селищної ради та її секретаря, а також вказано дату (08 жовтня 2019 року), коли примірник акта був отриманий позивачем.

Крім того, положеннями Закону №877-V передбачено можливість складення припису не виключно у день проведення перевірки, а протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) (частина сьома статті 7 Закону №877-V).

Суд звертає увагу, що основним аргументом позивача щодо протиправності оскаржуваного припису є порушення УДСНС України у Чернігівській області, на думку селищної ради, процедури проведення перевірки.

Разом з тим, суд зазначає, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18 та від 22.05.2020 у справі №825/2328/16.

З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що позивачем не було доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного рішення, які б могли вплинути на кінцевий результат розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що у задоволенні позову Срібнянській селищній раді слід відмовити.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Срібнянській селищній раді Чернігівської області до Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, головного інспектора РС Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області Авраменка Юрія Володимировича про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування припису - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту. Апеляційна скарга, з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII ''Перехідні положення'' Кодексу адміністративного судочинства України, подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 29 травня 2020 року.

Позивач: Срібнянська селищна рада Чернігівської області (, вул. Миру, 43-А, смт. Срібне, Срібнянський район, Чернігівська область, 17300).

Відповідач 1: Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області (, просп. Миру, 190-а, м. Чернігів, 14037).

Відповідач 2: головний інспектор РС Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області Авраменко Юрій Володимирович (вул. Миру, 72, смт. Срібне, Срібнянський район, Чернігівська область, 17300).

Суддя С.В. Бородавкіна