Справа № 420/3473/20
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3473/20
УХВАЛА

27 травня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Стефанов С.О., розглянувши матеріали адміністративного позову громадської організації «Самооборона Одеси» до Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльність, яка полягає у не проведенні державної реєстрації речових прав земельних ділянок та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 22 квітня 2020 року надійшов адміністративний позов громадської організації «Самооборона Одеси» до Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області, в якому позивач просить:

- визнати бездіяльність Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області, яка полягає в непроведенні державної реєстрації речових прав (права комунальної власності) земельних ділянок, що належали ліквідованим колективним сільськогосподарським підприємствам на території с. Долинське, а саме: Сільськогосподарському виробничому кооперативу «Долинське» (Колгосп ім., Енгельса; КСП ім. Енгельса), Сільськогосподарському виробничому кооперативу «Шевченко» (Артіль ім. Карла Маркса; Колгосп ім. Карла Маркса; КСП ім. Карла Маркса) та Агропромисловому кооперативу «Південний» (Артіль ім. Кірова; Колгосп ім. Кірова; КСП ім. Кірова) - протиправною;

- зобов`язати Долинську сільську раду Ананьївського району Одеської області зареєструвати право комунальної власності на земельні ділянки, що належали ліквідованим колективним сільськогосподарським підприємствам на території с. Долинське, а саме: Сільськогосподарському виробничому кооперативу «Долинське» (Колгосп ім. Енгельса; КСП ім. Енгельса), Сільськогосподарському виробничому кооперативу «Шевченко» (Артіль ім. Карла Маркса; Колгосп ім. Карла Маркса; КСП ім. Карла Маркса) та Агропромисловому кооперативу «Південний» (Артіль ім. Кірова; Колгосп ім., Кірова; КСП ім. Кірова);

- судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2020 року вищевказаний адміністративний позов залишений без руху у зв`язку з недотриманням позивачем вимог ст.ст.160, 161 КАС України та надано позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Копію ухвали від 27 квітня 2020 року про залишення позову без руху, направлено Одеським окружним адміністративним судом 27 квітня 2020 року на електронну адресу представника позивача, адвоката Чорного Олексія Віталійовича, яка зазначена представником в позовній заяві: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та отримана останнім 27 квітня 2020 року о 17 год. 48 хв., що підтверджується листом представника позивача, який наявний в матеріалах справи.

Також, суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

07 березня 2020 року Всесвітня організація охорони здоров`я виступила з заявою щодо необхідності вчинення ефективних мір безпеки по стримуванню та контролю розповсюдження COVID-19, які можуть істотно уповільнити та навіть повернути назад поширення вірусу.

11 березня 2020 року Всесвітня організація охорони здоров`я охарактеризувала ситуацію яка склалася у світі, як пандемію, тобто розповсюдження нового захворювання у світових масштабах.

Відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» №1645-III від 06.04.2020 року, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року, постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами) установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року, на всій території України карантин.

Законом України №540-IX від 30.03.2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», зокрема, розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту: Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

При цьому, суд зазначає, що Верховна Рада України прийняла за основу Проект Закону №3383 "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону передбачається, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п.4 Прикінцевих положень ГПК України, п.3 Прикінцевих положень ЦПК України, п.3 Прикінцевих положень КАС України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Впродовж цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими Кодексами), мають право на продовження процесуальних строків на підставах, встановлених цим Законом.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого КАС України, суд також не може продовжити строк понад встановлений КАС України строк.

Разом з тим, в аспекті зазначеного суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", № 24003/07, п. 33, 08.12.2016). Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків, враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій.

Відповідний правовий висновок наведений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.12.2018 року у справі №904/5995/16.

Продовження строку є надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була з поважної причини вчинена у заздалегідь встановлений судом строк.

Процесуальні дії суду та учасників судового процесу мають здійснюватися лише в рамках відповідних стадій судочинства, у послідовності та в межах певного часу, зокрема визначених процесуальних строків для учасників справи та строків судової діяльності, встановлених законом для суду (службові строки).

Слід розрізняти строки, тривалість яких наперед визначена законом, і строки, тривалість яких визначається судом з урахуванням обставин кожної конкретної справи та особливостей кожної конкретної процесуальної дії.

Так, незважаючи на те, що в тексті Закону №540-ІХ йдеться про продовження процесуальних строків, тобто строків, установлених учасникам справи для вчинення процесуальних дій, продовження стосується і деяких службових строків. Разом з тим, на відміну від процесуальних строків, продовження яких має абсолютний характер, службові строки продовжуються лише за умови, якщо вчинення процесуальної дії суддею (судом) залежить від вчинення або невчинення певних процесуальних дій учасниками справи. Іншими словами, внесені зміни не знімають із судді (суду) обов`язку вчинювати процесуальні дії та ухвалювати відповідні процесуальні рішення у строки, прямо передбачені нормами КАС України, якщо учасники справи належним чином виконали покладені на них обов`язки та реалізували надані їм права.

Водночас, ураховуючи, що за загальним правилом КАС України не ставить в залежність вчинення процесуальних дій суддею (судом) або ухвалення відповідного судового рішення від вчинення процесуальних дій учасниками справи, у цьому випадку, за логікою внесених законодавчих змін, початок службових строків має обчислюватися з моменту вчинення відповідних процесуальних дій учасниками справи.

У зв`язку з тим, що вчинення процесуальних дій та ухвалення судових рішень законодавцем поставлено в залежність від вчинення відповідних дій учасниками справи, наведене може призвести до того, що в ряді випадків суд не зможе розглянути справи, вирішити інше процесуальне питання чи ухвалити судове рішення, не порушивши права учасника справи.

Таким чином, приймаючи до уваги обставини, які склалися в країні, що пов`язані із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), їх послаблення, а також у зв`язку з цим зміни в законодавстві, враховуючи те, що ухвала про залишення позову без руху від 27 квітня 2020 року була отримана повноважним представником позивача та будь-яких доказів на виконання вимог ухвали від позивача та його представника до Одеського окружного адміністративного суду станом на 27 травня 2020 року не надходило, а так само й не надходило заяви про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви, суд вважає, що позивач мав достатньо часу для усунення недоліків зазначених в ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2020 року, тому позовна заява громадської організації «Самооборона Одеси» підлягає поверненню.

Згідно з вимогами п.1 ч.4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставинах, в силу п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позов громадської організації «Самооборна Одеси» слід визнати неподаним та повернути позивачу.

Відповідно до частини восьмої статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.169 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву громадської організації «Самооборона Одеси» до Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльність, яка полягає у не проведенні державної реєстрації речових прав земельних ділянок та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя С.О. Стефанов