Справа № П/811/2042/17
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2020-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
29 травня 2020 року м. Кропивницький Справа № П/811/2042/17
Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного (письмового) провадження заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" до Державної фіскальної служби України та Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,
Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області щодо незбільшення ліміту реєстраційної суми ПДВ ТОВ "Кік-Агро" до системи електронного адміністрування ПДВ при реєстрації податкової накладної №47/2 на суму 8139294 грн. (ПДВ 1356549 грн.);
- зобов`язати відповідачів збільшити у системі електронного адміністрування ПДВ суму, на яку ТОВ "Кік-Агро" має право реєструвати податкові накладні та /або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від`ємного значення та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування ПДВ, при реєстрації податкової накладної №47/2 на суму 8139294 грн. (ПДВ 1356549 грн.).
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 адміністративний позов задоволено. Визнано протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо незабезпечення збільшення ліміту реєстраційної суми податку на додану вартість, на яку товариство з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму 1356549 грн. Зобов`язано Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку товариство з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на суму 1356549 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість. Також вирішено стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" () судові витрати на оплату судового збору в сумі 3200 грн. (три тисячі двісті гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області () (т.5 а.с.74-80).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.04.2019 повернуто апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 січня 2019 року по справі №П/811/2042/17 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії (т.5 а.с.105).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 24.04.2019 повернуто апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 січня 2019 року по справі №П/811/2042/17 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії (т.5 а.с.108-109).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.08.2019 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 січня 2019 року по справі №П/811/2042/17 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії (т.5 а.с.145-146).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 16.09.2019 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної фіскальної служби України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 січня 2019 року по справі №П/811/2042/17 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії (т.5 а.с.154).

Представник позивача звернувся до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення по даній справі, в якій просить стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" () судові витрати пов`язані з проведенням судово-економічної експертизи в сумі 21450,00 грн. (двадцять одна тисяча чотириста п`ятдесят гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області (). Заяву мотивує тим, що рішенням суду від 24.01.2019 позов задоволено у повному обсязі, проте не стягнуто на користь позивача частину судових витрат, зокрема пов`язаних з проведенням судово-економічної експертизи.

Відповідно до ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Також, відповідно до ч.2 ст.252 КАС України заяву про ухвалення додаткового судового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання судового рішення.

Позивач в позовній заяві просив стягнути з відповідача витрати по розгляду справи. Судом при ухваленні рішення стягнуто на користь позивача судові витрати на оплату судового збору у розмірі 3200 грн.

Враховуючи те, що строк виконання рішення по даній справі не закінчився, тому суд вважає заяву представника позивача такою, що подана в строки передбачені ч.2 ст.252 КАС України.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може розглянути питання ухвалення додаткового судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч.3 ст.252 КАС України).

Дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви представника позивача, з таких підстав.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз (п.3 ч.3 ст.132 КАС України).

Відповідно до частин 3-8 статті 137 КАС України спеціаліст, перекладач, експерт отримують винагороду за виконані роботи (надані послуги), пов`язані із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.

У випадках, коли сума витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача, експерта або проведення експертизи повністю не була сплачена учасниками справи попередньо (авансом), суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг).

У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що склад та розмір витрат на проведення експертизи підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. При цьому, такі витрати на експертизу повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання таких витрат та їх вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Так, ухвалою суду від 27.02.2018 року задоволено клопотання представника позивача, по справі призначено судово-економічну експертизу, провадження у справі зупинено. Проведення судово-економічної експертизи доручено судовому експерту Гавриш Галині Олександрівні, свідоцтво №950 від 28.04.2017 року, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Витрати за проведення експертизи покладено на позивача (т.1 а.с.130-131).

Судовим експертом на адресу суду надіслано рахунок-фактуру №07/03 від 07.03.2018 про сплату позивачем предоплати за проведення судово-економічної експертизи по справі №П/811/2042/17 (т.1 а.с.139).

Представником позивача 30.03.2018 надано до суду копію платіжного доручення №47 від 13.03.2018 на суму 10000,00 грн., призначення платежу: предоплата за проведення судово-економічної експертизи по справі №П/811/2042/17 (т.1 а.с.173).

Судовим експертом на адресу суду надіслано рахунок-фактуру №22/10 від 22.10.2018 про сплату позивачем 11450,00 грн. за проведення судово-економічної експертизи по справі №П/811/2042/17 (т.4 а.с.238).

24.10.2018 року судовим експертом Гавриш Галиною Олександрівною подано до суду висновок експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи від 23.10.2018 №11/1,2-167, складений згідно ухвали суду від 27.02.2018 (т.5 а.с.1-21).

Судом під час ухвалення рішення по суті справи, визнано цей висновок експерта як доказ по справі, який відповідає вимогам КАС України, оскільки містить інформацію про предмет доказування, отриманий в передбаченому порядку та на його підставі можна встановити дійсні обставини справи.

Отже, позивачем на підтвердження понесеного розміру витрат на проведення експертизи надано лише копію платіжного доручення №47 від 13.03.2018 на суму 10000,00 грн. Інших доказів, зокрема на підтвердження оплати в загальній сумі 11450,00 грн., позивачем не надано до матеріалів справи.

З огляду на системний аналіз положень КАС України, суд зазначає, що процесуальний закон передбачає обов`язок суду здійснити розподіл судових витрат на підставі наявних у справі доказів, які підтверджують факт їх понесення сторонами.

При вирішенні питання щодо розподілу витрат, пов`язаних з проведенням судово-економічної експертизи, суд, враховуючи предмет спору та виходячи із критеріїв, визначених частинами 5, 6 статті 137, частиною 9 статті 139 КАС України, вважає, що на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України документально підтверджені витрати за проведення судово-економічної експертизи в розмірі 10000,00 грн.

Керуючись ст.ст.139, 143, 243-246, 252, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву представника позивача про ухвалення додаткового судового рішення - задовольнити частково.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Кік-Агро" () судові витрати на проведення судово-економічної експертизи в сумі 10000,00 грн. (десять тисяч гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина