Справа № 160/11983/19
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження у м. Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу культури «Будинок культури «Родина» про застосування заходів реагування, -
28.11.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу культури «Будинок культури «Родина», в якій позивач просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків шляхом подання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 1921,00 грн.
На виконання вимог ухвали суду від 03.12.2019 року позивачем 16.12.2019 року були усунуті недоліки позовної заяви.
У судовому засіданні 15.01.2020р. було задоволено клопотання представника відповідача про надання додаткового часу для підготовки відзиву та оголошено перерву у розгляді справи до 21.01.2020р. на 15.00 год.
15.01.2020р. до канцелярії суду від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі та надання часу на примирення сторін у зв`язку із необхідністю проведення позапланової перевірки.
Крім того, 15.01.2020р. до канцелярії суду від представника позивача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі та надання часу на примирення сторін у зв`язку із необхідністю проведення позапланової перевірки, до 31 березня 2020 року.
У судове засідання 21.01.2020р. представники сторін не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у клопотаннях від 15.01.2020р. про зупинення провадження у справі просили суд здійснити розгляд цих клопотань без їх участі в порядку письмового провадження.
30.03.2020 року на електронну адресу суду від представника позивача надійшли пояснення про стан усунення порушень, в яких Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області зауважує, що на його адресу від відповідача не надходило жодних заяв та матеріалів про виконання протипожежних заходів щодо підтвердження усунення всіх порушень, також не було підстав для проведення позапланової перевірки. Тобто обставини, які стали підставою для звернення до суду з цим позовом щодо застосування заходів реагування, не перестали існувати та не усунуті. Враховуючи вищевикладене, позивачем не підтверджується усунення всіх порушень, зазначених у позові, він вважає, що на сьогоднішній день підстави для не задоволення позовних вимог відсутні, та просить розглянути справу без його участі в порядку письмового провадження.
Представник позивача в судове засідання 21.04.2020 р. не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, але 21.04.2020 року на електронну адресу суду від нього надійшло клопотання, в якому останній просив зупинити провадження у справі та надати час для примирення з метою проведення позапланової перевірки та підтвердження усунення порушень, зазначених в позовній заяві.
Наступне судове засідання у справі призначено на 06.05.2020р. о 13:00год.
05.05.2020 року на електронну адресу суду представником відповідача надіслано пояснення стосовно неусунених порушень, які зазначені в Акті перевірки від 24.04.2020р. №36.
У судове засідання 06.05.2020р. представник позивача не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, про причини неявки суду не повідомив.
Представник відповідача у судове засідання 06.05.2020р. також не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи, при цьому 05.05.2020 року на електронну адресу суду представником відповідача надіслані пояснення стосовно неусунутих порушень, які зазначені в Акті перевірки від 24.04.2020р. №36, де безпосередньо останнім заявлено клопотання про проведення судового засідання без його участі.
При цьому, відповідач своїм правом подати відзив на позов не скористався, а також ним до суду не надано будь-яких заяв, клопотань, повідомлень, в яких би останній виклав своє бажання надати до суду його в більш пізній термін.
Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).
Таким чином, суд дійшов висновку продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження відповідно до ч.9 ст.205 КАС України.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
При цьому слід зазначити, що відповідно до ч.10 ст.120 КАС України зупинення провадження в адміністративній справі зупиняє перебіг усіх процесуальних строків у цій адміністративній справі. Перебіг процесуальних строків продовжується з дня поновлення провадження.
Частиною 4 статті 243 КАС України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 243, 250, 257, 258, 262 КАС України, а також з урахуванням того, що з 12.05.2020 р. по 29.05.2020 р. включно, суддя Турова О.М. перебувала у відпустці, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні, а повне судове рішення складено першого робочого дня.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Повідомлення про проведення вищевказаного планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) вручено особисто під розписку директору Комунального закладу культури «Будинок культури «Родина» Кришень О.В. 23.10.2019р., про що свідчить її особистий підпис.
- підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не виведено сигнал про спрацювання установки автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого пожежного спостереження та проходження сигналу про спрацювання установки на відповідний пульт, (п. 5.8ДБНВ.2.5-56:2014), чим порушено п. 1.1 глава 1 розділу V ППБУ;
- виключення облицювання (оздоблення) стін на шляхах евакуації з зали для глядачів, яке не відповідає вимогам ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги.», а саме: облицьовано панелями з горючого матеріалу, (п. 7.3.3 ДБН В. 1.1-7-2016), чим порушено п. 2.23 глава 2 розділу III ППБУ;
- усі системи протипожежного захисту мають бути справними і утримуватись в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність повинні усуватись негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах, а саме: не приведено в технічно-справний стан систему пожежної сигналізації в усіх приміщеннях будинку культури (п. 5.8 ДБН В.2.5-56:2014), чим порушено п. 1.1 глава 1 розділу V ППБУ;
- будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватись системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В2.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не прийняла заходи щодо заміни не сертифікованої апаратури та обладнання системи протипожежного захисту, в зв`язку з закінченням терміну її служби відповідно до нормативно-технічної документації в приміщеннях будинку культури.(п. 5.2 ДБН В2.2.5-56:2014), чим порушено п. 1.2 глава 1 розділу V ППБУ;
- будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватись системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не обладнано приміщення топочної системою пожежної сигналізації та не укладено договір на технічне обслуговування системи пожежної сигналізації з організацією, яка має ліцензію на проведення даних робіт (п. 1.6 Таблиця А.2, Додаток А ДБН В 2.2.5-56:2014), чим порушено п. 1.2, п. 1.4 глава 1 розділу V ППБУ;
- приміщення електрощитової, яке знаходиться на другому поверсі будівлі будинку культури, не відокремлено від сусідніх приміщень протипожежними перешкодами відповідно до вимог ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», а саме: не обладнано протипожежними дверима 2-го типу з мінімальною межею вогнестійкості - ЕІ 30. (п. 6.17 Таблиця 3 ДБН В. 1.1-7-2016), чим порушено п. 1.24 глава 1 розділу IV ППБУ;
- стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот і огорожі на покриттях будівель та споруд необхідно утримувати справними, пофарбованими, а саме: не пофарбовані стаціонарні зовнішні пожежні сходи, чим порушено п. 2.15 глава 2 розділу III ППБУ;
- світлові покажчики «Вихід» необхідно постійно утримувати справними. У залах для глядачів, виставкових, актових залах та інших подібних приміщеннях вони мають бути увімкнуті на весь час перебування людей (проведення заходу), а саме: не забезпечено світловими покажчиками «Вихід» евакуаційні виходи з глядацької зали у будівлі будинку культури, чим порушено п. 2.32 глава 2 розділу III ППБУ;
- двері евакуаційних виходів у будівлі будинку культури не забезпечено внутрішніми запорами, які повинні відчиняються зсередини без ключа,чим порушено п. 2.27 глава 2 розділу III ППБУ;
- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння слід установлювати вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности», а саме: не розміщено вказівні знаки місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння у будівлі будинку культури. Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби), чим порушено пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ;
- пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно буди справними і доступними для використання, а саме: не проведено технічне обслуговування пожежного кран-комплекту в будівлі будинку культури, чим порушено підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ;
- територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку, а саме: не забезпечено первинними засобами пожежогасіння приміщення електрощитової у будівлі будинку культури. ( п. 1, розділ V Наказ MB С України 15.01.2018 №25), чим порушено пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ;
- усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці повинні проходити інструктажі з питань пожежної. Особи, яких приймають на роботу, пов`язану з підвищеною пожежною небезпекою, повинні попередньо (до початку самостійного виконання роботи) пройти спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум), а саме: оператори котельні не пройшли спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум), що порушує п. 15 розділу II ППБУ;
- не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності з узгодженням її з Головним управлінням ДСНС України у Дніпропетровській області, (п. 7. Наказу МНС України від 16.08.2005 №140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 № 338 «Методика ідентифікації потенційно-небезпечних об`єктів»), чим порушено статтю 9 ЗУ № 2245-ІІІ;
- не забезпечено відповідно до законодавства всіх працівників засобами колективного та індивідуального захисту, чим порушено пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ;
- не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту, чим порушено пункт 11 частини першої статті 20 КЦЗУ.
Вказаний акт перевірки підписано директором Комунального закладу культури «Будинок культури «Родина» Кришень О.В. без зауважень та заперечень, а також 15.11.2019р. нею отримано примірник цього акта на 17 сторінках, що підтверджується її підписом, зробленим в акті (а.с.23).
За результатами проведеної перевірки ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області звернулось до суду з цією позовною заявою про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, будівель та споруд до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (частина 1 статті 47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з частинами 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Згідно зі ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 №661) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
При цьому, згідно з частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Наведена норма кореспондується з приписами ч.5 ст.4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", якою передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
Пунктом 7 статті 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
З аналізу наведених норм слідує, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити постанову про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта .
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
З матеріалів справи слідує, що під час проведення планової перевірки Комунального закладу культури «Будинок культури «Родина» виявлено 16 порушень правил пожежної і техногенної безпеки, які зазначені в акті перевірки № 106 від 15.11.2019р.
Відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенно пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
Як слідує з акта позапланової перевірки від 24.04.2020р. №36, станом на 24.04.2020р. із 16 виявлених попередньою перевіркою порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, позивачем усунуто 13 порушень, решта - 3 порушення станом на 24.04.2020р. відповідачем усунуто не було.
Так, згідно з актом позапланової перевірки станом на 24.04.2020р. неусунутими залишилися наступні три виявлених порушення:
- усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці повинні проходити інструктажі з питань пожежної безпеки. Особи, яких приймають на роботу, пов`язану з підвищеною пожежною небезпекою, повинні попередньо (до початку самостійного виконання роботи) пройти спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум), а саме: оператори котельні не пройшли спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум), що порушує п. 15 розділу II ППБУ;
- не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності з узгодженням її з Головним управлінням ДСНС України у Дніпропетровській області (п. 7. Наказу МНС України від 16.08.2005 №140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 № 338 «Методика ідентифікації потенційно-небезпечних об`єктів»), чим порушено статтю 9 ЗУ № 2245-ІІІ;
- не забезпечено відповідно до законодавства всіх працівників засобами колективного та індивідуального захисту, чим порушено пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ) станом на 24.04.2020р. відповідачем усунуто не було.
Комунальним закладом культури «Будинок культури «Родина» в самому Акті позапланової перевірки від 24.04.2020р. №36 зауважено наступне: «стосовно п.2 Ідентифікація об`єкта направлена була на узгодження в Головне управління ДСНС України в Дніпропетровської області 19.02.2020 р. - відповіді не отримано; п. 3 виконано частково - придбано 7 шт. засобів колективного та індивідуального захисту (Постанова КМУ від 19.2002 №1200); п. 11 річні норми накопичення визначається межами від 1/10 до ј загальної потреби - закупівля запланована на 2021р.»
Крім того, відповідач у поясненнях, наданих суду електронним листом від 05.05.2020 р., зазначає наступне:
- оператори котельні пройшли спеціальне навчання (Договір ДП «Навчально-курсовий комбінат «Кривбасбуд» № 1128 від 28.11.2019 р.) та отримали право виконання робіт з підвищеною небезпекою. На наступний опалювальний сезон, оператори котельні будуть навчені з питань пожежної безпеки;
- ідентифікація об`єкта була направлена на узгодження в Головне управління ДСНС України в Дніпропетровської області 19.02.2020 р. - відповіді не отримано;
- згідно з кошторисними призначеннями та наданим фінансуванням придбано 7 засобів індивідуального захисту (ГП-7К). Згідно постанови КМУ від 19.08.2002 № 1200 «Про порядок забезпечення населення і працівників ЗІЗ органів дихання», за вимогами п. 11 річні норми накопичення засобів визначаються в межах 1/10 до ј загальної потреби. Забезпечення в повному обсязі засобів індивідуального захисту буде проведена в 2021 році.
Таким чином, станом на час розгляду справи фактично відповідачем залишилося частково неусунутими два порушення, а саме: 1) щодо проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності з узгодженням її з Головним управлінням ДСНС України у Дніпропетровській області, при цьому, відповідно до наданих відповідачем пояснень, така ідентифікація об`єкта направлена на узгодження в Головне управління ДСНС України в Дніпропетровської області 19.02.2020 р., тобто Комунальним закладом культури «Будинок культури «Родина» вжито залежні від нього заходи щодо усунення цього порушення; 2) щодо незабезпечення відповідно до законодавства всіх працівників засобами колективного та індивідуального захисту, водночас, як слідує з вищенаведених пояснень відповідача, згідно з кошторисними призначеннями та наданим фінансуванням придбано 7 засобів індивідуального захисту (ГП-7К), а забезпечення в повному обсязі засобів індивідуального захисту буде проведена в 2021 році, тобто відповідачем вжито заходи і щодо часткового усунення цього порушення станом на теперішній час, і щодо його подальшого усунення в цілому.
При цьому суд зауважує, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Кодексом цивільного захисту України не визначено, отже, віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.
Наявність реальної загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил техногенної та пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Надаючи оцінку доводам сторін щодо створення наявними порушеннями реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, суд виходить з того, що недоліки у сфері пожежної та техногенної безпеки, первинно виявлені позивачем за результатами планової перевірки, Комунальним закладом культури «Будинок культури «Родина» - в переважній їх частині усунуті, що підтверджено матеріалами справи, а ті, які залишились не несуть реальної загрози для життя та здоров`я людей, оскільки законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі тільки з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Таким чином, адміністративний позов задоволенню не підлягає.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з відмовою позивачу у задоволенні позову, а також, зважаючи на те, що позов подано суб`єктом владних повноважень, понесені ним судові витрати у вигляді сплати судового збору, пов`язані зі зверненням до суду, не відшкодовуються.
Керуючись статтями 241-246, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 01 червня 2020 року.

Суддя О.М. Турова