Справа № 510/345/20
Суддя: Білостоцький О.В.
Дата ухвалення: 2020-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 510/345/20
УХВАЛА

27 травня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Білостоцький О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ренійської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

22.05.2020 року до Одеського окружного адміністративного суду з Ренійського районного суду Одеської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ренійської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , про скасування рішення третьої сесії 21-го скликання Ренійської міської ради від 19.01.1995 року №85 «Про виділення земельної ділянки в постійне користування по АДРЕСА_1 ».

Ухвалою Ренійського районного суду Одеської області від 18.03.2020 року матеріали вищезазначеного адміністративного позову на підставі п.2 ч.1 ст.29 КАС України було передано за підсудністю до Одеського окружного адміністративного суду.

Провадження за зазначеним адміністративним позовом Ренійським районним судом Одеської області відкрито не було.

На підставі вищезазначеного Одеський окружний адміністративний суд після одержання даної позовної заяви відповідно до ч.1 ст.171 КАС України з`ясовує: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина 2 ст. 171 КАС України).

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суд встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог, встановлених КАС України.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Таким чином, згідно зі змістом ст. 94 КАС України що кожний письмовий доказ, наданий до позову, повинен бути засвідченим в порядку, встановленому чинним законодавством, або самим позивачем, якщо оригінал доказу знаходиться у нього.

Позивачами не було дотримано вимог ч.5 ст.94 КАС України та не завірено належним чином всі письмові докази, що додані до позовної заяви.

Крім того, суд зазначає що надані до суду ксерокопії письмового доказу - договору купівлі продажу домоволодіння, взагалі мають нечитабельній вигляд.

Також суд зазначає, що відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Так відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно положень п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень позивач в адміністративному позові повинен зазначити обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Повноваження адміністративного суду у разі задоволення адміністративного позову визначені частиною 2 ст. 245 КАС України, згідно якої суд може прийняти рішення, зокрема про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до п.23 ч.1 ст.4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову позивачі просять суд скасувати рішення третьої сесії 21-го скликання Ренійської міської ради від 19.01.1995 року №85 «Про виділення земельної ділянки в постійне користування по АДРЕСА_1 ». При цьому суд зазначає, що вищезазначена вимога позивачів має похідний характер від вимоги, яка має бути основною (щодо визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якими порушуються права, свободи або охоронювані законом інтереси позивача). Водночас такої вимоги щодо визнання протиправним оскаржуваного позивачами рішення з наведенням обґрунтувань порушення цим рішенням їх прав, свобод або інтересів, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до суду не заявляють.

Відповідно до положень частини 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі за клопотанням учасників справи.

Як вбачається з адміністративного позову, позивачі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору зазначає - ОСОБА_3 .

Разом з тим позивачі жодним чином не обґрунтовують в адміністративному позові необхідності залучення до участі у справі зазначеної особи, а також не зазначають, на які саме права, інтереси або обов`язки ОСОБА_3 може вплинути рішення у справі.

Крім того, позивачі не зазначають на стороні кого зазначена третя особа повинна приймати участь у справі, на стороні позивачів, або на стороні відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову позивачі просять суд скасувати рішення третьої сесії 21-го скликання Ренійської міської ради від 19.01.1995 року №85 «Про виділення земельної ділянки в постійне користування по АДРЕСА_1 . При цьому до суду для захисту своїх прав та інтересів вони звернулися лише 21.02.2020 року, тобто з пропуском встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку звернення до суду.

Як будо зазначено позивачами в адміністративному позові, про існування оскаржуваного рішення вони дізнались лише під час розгляду Ренійським районним судом цивільної справи №510/516/14-ц.

При цьому, за твердженням позивачів у позові, рішення Ренійської міської ради від 19.01.1995 року №85 ними вже було оскаржене в порядку адміністративного судочинства до Ренійського районного суду, яким 16.02.2015 року було відкрито провадження у справі №510/109/15-а.

Разом з тим, ухвалою Ренійського районного суду від 18.12.2019 року у справі №510/109/15-а адміністративний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 було залишено без розгляду (через повторну неявку позивачів). Ухвалу суду позивачі отримали лише 12.02.2020 року та на підставі вищезазначеного, 21.02.2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повторно звернулись до суду із позовною заявою у справі №510/345/20.

З даного приводу суд зазнає наступне.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частини 1 та 2 ст. 123 КАС України).

Суд зазначає, що позивачами не було надано до суду жодного доказу на підтвердження того факту, коли саме вони дізнались про прийняття оскаржуваного ними рішення. З цього приводу позивачі в адміністративному позові обмежились лише вказівкою на те, що їм стало відомо про наявність оскаржуваного рішення під час розгляду Ренійським районним судом цивільної справи №510/516/14-ц, але без зазначення і вказівки на певний проміжок часу, коли це відбувалось.

Також суд зазначає, що звернення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Ренійського районного суду із позовною заявою в межах адміністративної справи №510/109/15-а, та прийняття судом процесуальних рішень у цій справі, зокрема, залишення без розгляду позовної заяви у зв`язку із повторною неявкою позивачів в судове засідання, не свідчить про поважність причин пропуску ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строку звернення до суду з аналогічними позовними вимогами в адміністративній справі №510/345/20. Будь-яких інших причин пропуску строку звернення до суду та доказів на обґрунтування їх поважності позивачами до позовної заяви не надано.

Крім того суд зазначає, що позивачами, всупереч положенням частини 1 та 2 ст. 123 КАС України не було надано до суду окремої заяви про поновлення їм строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 10 ст. 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 1 та пп.1 п. 3 ч. 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.9 ЗУ №3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону №3674-VI у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, встановлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір ставки судового збору складає - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 року №294-IX, з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб на місяць у розмірі 2102,00 гривень.

Як вбачається з адміністративного позову співпозивачами заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру, однак судовий збір за подання адміністративного позову сплачено лише ОСОБА_1 .

Відтак, іншому позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн. окремим платіжним документом із зазначенням призначення платежу.

Згідно частини 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного суд зазначає, що недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом надання до суду належним чином оформленого та вмотивованого адміністративного позову з вірним визначенням суб`єктного складу учасників справи, викладенням позовних вимог відповідно до положень ст.5 КАС України, наведенням обґрунтувань порушень прав, свобод, інтересів позивачів, наданням ними заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду у справі №510/345/20 з доказами поважності причин пропуску цього строку, належним чином засвідчених додатків до позову, та доказів сплати судового збору.

Якщо позивачі усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу (ч. ч. 2 та 3 ст. 169).

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електронна пошта, тощо) про надіслання матеріалів, оскільки згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України №958 від 28 листопада 2013 року, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) складають: місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

Керуючись приписами ст.ст. 4, 5, 6-11, 49, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ренійської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про скасування рішення - залишити без руху.

Встановити позивачам для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення у визначений судом строк недоліків, позов буде повернуто відповідно до приписів ч.4 п.1 ст.169 КАС України.

Ухвалу суду окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Суддя О.В. Білостоцький