Справа № 160/2873/20
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 травня 2020 року Справа № 160/2873/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бондар М.В.
при секретарі судового засідання Бурцевій Я.Е.
представника позивача Васильченко О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ОМЕГА" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,-
Товариство з обмеженою відповідальністю "ОМЕГА" (далі - ТОВ "ОМЕГА", позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпропетровської митниці ДФС, яка замінена правонаступником - Дніпровською митницею Держмитслужби (далі - Дніпровська митниця Держмитслужби, відповідач). В позовній заяві ТОВ "ОМЕГА" просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпропетровської митниці ДФС №UA110150/2019/200208/1 від 03.10.2019 року.
Ухвалою суду від 16.03.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомлення учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що в результаті здійснення контролю наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, відповідачем виявлено розбіжність у документах, що підтверджують числове значення складової митної вартості, які подані позивачем. Зокрема, декларантом до митного оформлення надано дві версії коносаменту, в одному з яких виявлено розбіжність в графах, де зазначаються відомості про товар, який взято на борт судна для подальшого перевезення морським транспортом. В іншій копії коносаменту відсутні відомості щодо номеру контейнер, який зазначено у комерційному рахунку. Також, відповідач зазначив, що у комерційному рахунку продавцем зазначено Takeshi Ohki, яка не зазначена в якості особи, що представляє інтереси експортера відповідно до контракту на поставку оцінюваного товару. У зв`язку з наявністю розбіжностей у поданих позивачем документах та неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів, посадовою особою митниці було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA110150/2019/200208/1 від 03.10.2019 року.
Ухвалою суду від 08.04.2020 року відкладено судове засідання на 28.04.2020 року.
Ухвалою суду від 28.04.2020 року відкладено судове засідання на 12.05.2020 року.
Ухвалою суду від 12.05.2020 року замінено відповідача на його правонаступника - Дніпровську митницю Держмитслужби та відкладено судове засідання на 26.05.2020 року.
В судове засідання 26.05.2020 року представник відповідача не з`явився. Неявка представника відповідача не перешкоджає судовому розгляду справи.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити в повному обсязі.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено, що ТОВ "ОМЕГА" 12.06.2000 року зареєстровано як юридична особа відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Матеріалами справи підтверджено, що 04.05.2018 року між ТОВ "ОМЕГА" (покупець) та Компанією NORTH PASIFIC SEAFOOD INC (продавець) укладено контракт №NPS/018/18, за умовами якого продавець продає, а покупець купує свіжоморожену рибу і морепродукти згідно з асортиментом і за цінами, визначеними в специфікаціях до цього контракту.
Відповідно до контракту партії товару поставлялись на умовах поставки CIF Одеса, Україна відповідно до умов Інкотермс 2010, якщо інше не обумовлено в специфікаціях.
З метою митного оформлення ввезеного товару, 02.10.2019 року ТОВ "ОМЕГА" надано до Дніпропетровської митниці ДФС митну декларацію №UA110150.2019.241440.001 на товар «риба свіжоморожена, окунь морський вид без спецій, без домішок, кулінарна теплова обробка не застосовувалась, без голови, патраний».
03.10.2019 року ТОВ "ОМЕГА" додатково надано переклад коносаменту та страхового полісу.
Позивачем товар був випущений у вільний обіг за МД від 03.10.2019 року №UA110150/2019/241640 та надані фінансові гарантії відповідно до вимог Митного кодексу України у розмірі 113222,95 грн.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 6 статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно з частиною 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 статті 55 Митного кодексу України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до частини 1 статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (частина 2 статті 57 Митного кодексу України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина 3 статті 57 Митного кодексу України).
Частиною 1 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до частини 2 статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Як вбачається з рішення про коригування митної вартості від 03.10.2019 року №UA110150/2019/200208/1, підставою для його прийняття є результат митного контролю щодо правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, та перевірки наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) згідно статті 54 Митного кодексу України.
В результаті контролю відповідачем встановлено такі підстави для відмови в митному оформленні товару:
1) До митного оформлення надано 2 версії коносаменту. Відповідно до вимог статей 135, 138 Кодексу торговельного мореплавства правовідносини між перевізником і одержувачем вантажу визначаються коносаментом. Умови договору морського перевезення, не викладені в коносаменті, обов`язкові для одержувача, якщо в коносаменті зроблено посилання на документ, в якому вони викладені. У коносаменті зазначаються: 1) найменування судна, якщо вантаж прийнято до перевезення на визначеному судні; 2) найменування перевізника; 3) місце приймання або навантаження вантажу; 4) найменування відправника; 5) місце призначення вантажу чи, при наявності чартеру, місце призначення або направлення судна; 6) найменування одержувача вантажу (іменний коносамент) або зазначення, що коносамент видано "наказу відправника", або найменування одержувача з зазначенням, що коносамент видано "наказу одержувача" (ордерний коносамент), або визначенням, що коносамент видано на пред`явника (коносамент на пред`явника); 7) найменування вантажу, його маркування, кількість місць чи кількість та/або міра (маса, об`єм), а в необхідних випадках - дані про зовнішній вигляд, стан і особливі властивості вантажу; 7-1) для небезпечних вантажів - найменування вантажу, порядковий номер виробу або речовини відповідно до прийнятої Організацією Об`єднаних Націй системи, клас (підклас), група сумісності для вантажів класу 1, додаткові види небезпеки та група пакування (якщо визначена), а також маса нетто вибухової речовини; 8) фрахт та інші належні перевізнику платежі або зазначення, що фрахт повинен бути сплачений згідно з умовами, викладеними в рейсовому чартері або іншому документі, або зазначення, що фрахт повністю сплачено; 9) час і місце видачі коносамента; 10) кількість складених примірників коносамента; 11) підпис капітана або іншого представника перевізника.
Коносамент не містить об`єктивних документально підтверджених даних і не може бути використаний для підтвердження заявленої декларантом митної вартості, зокрема, відсутні відомості щодо назви товару, його вагових та вартісних характеристик. Отже, одна версія коносаменту не має детальної інформації про товар, а інша має.
З цього приводу, суд зазначає наступне.
До матеріалів справи позивач надав копію коносаменту від 21.08.2019 року №MEDUKB012970 разом з перекладом. Судом досліджено наданий коносамент та встановлено, що вказаний документ є єдиним документом та складається з двох аркушів. Так, зазначений коносамент має однаковий номер - MSCU, містить відомості про місце і дату відвантаження, дату завантаження, містить посилання на контейнер, детальний опис товару, його вагові характеристики.
Таким чином, на переконання суду, митницею помилково зроблено висновок про наявність двох різних коносаментів, оскільки матеріалами справи цей висновок спростовано.
3) Відповідно до наданого страхового полісу вантаж застраховано страховою компанією УКраїни від імені імпортера ТОВ "ОМЕГА", відтак існує вірогідність поставки товару на умовах FOB, а не CIF.
Суд вважає необґрунтованим вказані твердження, оскільки вони є лише припущення відповідача, яке не підтверджені належними доказами, а отже не можуть бути підставою для здійснення коригування митної вартості спірного товару.
Жодних інших підстав для наявності у митного органу обгрунтованого сумніву щодо заявленої позивачем митної вартості товару та наявність інших недоліків, які впливають на числове значення митної вартості - не зазначено.
Таким чином, за сукупності викладених обставин, суд приходить висновку про відсутність правових підстав для прийняття рішення про коригування митної вартості товарів від 03.10.2019 року №UA110150/2019/200208/1, а наведені мотиви не свідчать про наявність у митного органу обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів. Жодна із вказаних відповідачем підстав не відповідає критеріям, встановленим частиною 6 статті 54 Митного кодексу України, які надають митному органу право на проведення коригування митної вартості.
Суд зазначає, що митну вартість підтверджують саме основні документи, визначені в частині 2 статті 53 Митного кодексу України, які містять відомості про ціну товару, та на підставі яких позивачем визначалась митна вартість. Тому, зауваження до додаткових документів, які не стосуються відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, не можуть бути правомірною підставою коригування митної вартості.
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Таким чином, враховуючи встановлені обставини справи, а також умови укладеного контракту, суд доходить висновку, що позивач надав відповідачу необхідні документи, за результатами розгляду яких можливе проведення обчислення заявленого рівня митної вартості, які в сукупності з іншими доказами свідчать про правомірне визначення позивачем митної вартості товару, заявленого до митного оформлення.
Враховуючи вищевикладене, за умови відсутності належних доказів правомірності прийнятого відповідачем рішення, рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 03.10.2019 року №UA110150/2019/200208/1 є протиправним та підлягає скасуванню.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ "ОМЕГА" підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 2102 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №7797219 від 04.03.2020 року.
Отже, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 2102 грн.
Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпропетровської митниці ДФС №UA110150/2019/200208/1 від 03.10.2019 року.
Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ОМЕГА" за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби судові витрати у розмірі 2102 (дві тисяч сто дві) гривні 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення в повному обсязі складено 29.05.2020 року.

Суддя М.В. Бондар