Справа № 357/3593/20
Суддя: Бондаренко О. В.
Дата ухвалення: 2020-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/3593/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Бондаренко О.В., при секретарі Бондаренко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції, про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

02.04.2020 року, шляхом направлення поштою, який зареєстрований судом 07.04.2020 року, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАК №2309525 від 28.03.2020 року винесену поліцейським 1 роти 1 батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції Шевченко Вікторією Анатоліївною, а провадження у справі закрити.

10.04.2020 року адміністративний позов було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків заяви, а саме: зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, надати докази в підтвердження підстав звернення до Білоцерківського міськрайонного суду, зазначити про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, додати до позову його копії та копії доданих до позовної заяви документів для відповідача.

13.05.2020 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області, з урахуванням заяви позивача від 06.05.2020 року про усунення недоліків, було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 25 травня 2020 року о 16:00 год.

22.05.2020 року на електронну адресу суду надійшло клопотання представника відповідача, за довіреністю - Орлова Олександра Сергійовича, про залишення позовної заяви без розгляду, на підставі п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України, яка обґрунтована тим, що водії, а також інші особи, які вчиняють адміністративні правопорушення, при оскарженні до суду постанов поліції, зобов`язані сплачувати судовий збір за подання позовних заявПравова позиція Великої Палати Верховного Суду викладена в постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17).

25.05.2020 року у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України, було відмовлено.

Разом з тим, оглянувши матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, позивач не додав до позову документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а посилається на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі ч. 4 ст. 288 КУпАП (особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита).

Відповідно до ст. 1 Декрету Кабінету Міністрів України «Про Державне мито» платниками державного мита на території України є фізичні та юридичні особи за вчинення в їхніх інтересах дій та видачу документів, що мають юридичне значення, уповноваженими на те органами.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

За статтями 1,2 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно статей 3,5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Однак, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах, не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року складає 2102 гривні.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, враховуючи, що на момент постановлення ухвали про залишення позову без руху від 10.04.2020 року, постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 в Єдиному державному реєстрі судових рішень була відсутня, оскільки зареєстрована та оприлюднена лише 28.04.2020 року, то позивачу необхідно надати додатковий строк для усунення недоліків позову, а саме подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 420,40 грн., або надати до суду документ, який звільняє від сплати судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: БЦ УК/м. Бiла Церква/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38009832, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0010043 , код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160,161цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 14, 15 ст. 171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Також, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160,161,172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Отже, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, про залишення позовної заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків.

Крім того, враховуючи заперечення відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, суд вважає за доцільне роз`яснити позивачу положення ч. 3 ст. 48 КАС України (якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача) та враховуючи правову позицію викладену у постанові Верховного суду від 19.12.2019 року, зокрема, щодо того, що розгляд справ, що віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП, відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення, визначитися з відповідачем у справі, а саме з органом який виніс оскаржувану постанову.

Відповідно до ч.2 ст. 241 КАС України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до ст. 256 КАС України, ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Керуючись ст. 160,161,171,240,241,256 ЦПК, суд

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції, про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків , який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву буде залишено без розгляду відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяО. В. Бондаренко