Справа № 380/3833/20
Суддя: Сасевич Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2020-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №380/3833/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 травня 2020 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Сасевич О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Львівської митниці ДФС, Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Львівської митниці ДФС, Галицької митниці Держмитслужби, із вимогами:

-визнати протиправним та скасувати наказ Львівської митниці ДФС від 13.04.2020 року №74-о «Про звільнення ОСОБА_1 », із змінами, що внесені наказом Львівської митниці ДФС від 27.04.2020 року №251-о;

-поновити ОСОБА_1 на роботі в Галицькій митниці Держмитслужби на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного поста «Мостиська» (або іншій рівнозначній посаді) з 28.04.2020 року;

-стягнути з Львівської митниці ДФС на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 28.04.2020 року по день ухвалення судом рішення та судові витрати.

Вивчивши позовну заяву, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту -КАС України), а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом п`ятим частини п`ятої статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Пунктом дев`ятим частини п`ятої статті 160 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень у позовній заяві зазначаються обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , суддя звертає увагу позивача на те, що зміст позову - це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме - звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення.

Через це зміст позовних вимог має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Водночас, суддя наголошує, що позивачу, який вважає порушеними свої права чи інтереси, потрібно сформулювати першу позовну вимогу таким чином, щоб з них можна було встановити, чи оскаржується в означеному спорі лише наказ Львівської митниці ДФС від 13.04.2020 року №74-о «Про звільнення ОСОБА_1 » або ж позивач вважає протиправним та просить скасувати і другий наказ, яким внесено зміни до попереднього - наказ Львівської митниці ДФС від 27.04.2020 року №251-о «Про внесення змін до наказу Львівської митниці ДФС та проведення розрахунку з ОСОБА_1 ».

При цьому, суддя вважає за доцільне роз`яснити позивачу, що наказ, яким внесено зміни до наказу від 13.04.2020 року є окремим документом та самостійною позовною вимогою, за пред`явлення якої необхідно сплатити судовий збір.

Так, згідно з вимогами ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Загалом, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI (із відповідними змінами і доповненнями).

Відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У свою чергу, відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102,00 грн.

Тож, суддя зазначає, що за пред`явлення позовної вимоги - про визнання протиправним та скасування наказу Львівської митниці ДФС від 27.04.2020 року №251-о «Про внесення змін до наказу Львівської митниці ДФС та проведення розрахунку з ОСОБА_1 », яка чітко не сформульована позивачем та підлягає виправленню ним із врахуванням вищенаведеного, він не має пільг щодо сплати судового збору та не звільняється від сплати такого (зважаючи на те, що за вимоги про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивач звільнений від сплати судового збору).

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» встановлюються пільги щодо сплати судового збору.

Так, до 01.09.2015 року пунктом 1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від сплати судового збору звільнялись позивачі - за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

01.09.2015 року набрав чинності Закон України від 22.05.2015 року №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким внесено зміни до Закону №3674-VI, а саме пункт 1 частини 1 статті 5 викладено в такій редакції: «Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: 1)позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі».

Таким чином, за подання до суду позову, що містить, зокрема, вимогу немайнового характеру позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

При цьому, до позовної заяви документа про сплату судового збору позивачем не додано.

Тож, за подання до суду позову, який фактично містить (окрім позовних вимог, за які не охоплюються судовим збором на підставі п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір») одну вимогу немайнового характеру (за пред`явлення якої у позові, позивач не звільнений від сплати судового збору) позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірах, що передбачені частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» та у кореспонденції із положеннями ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Залізничному районі м.Львів/Залізничний/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38007594; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA4013003; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу: «судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Львівський окружний адміністративний суд, код ЄДРПОУ (суду, де розглядається справа). Крім того, слід зауважити, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Львівського окружного адміністративного суду є загальнодоступною та оприлюднена на офіційних веб-сайтах Львівського окружного адміністративного суду і «Судова влада України».

Відповідно до частини другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку про те, що позовна заява подається до суду виключно у письмовій формі і повинна бути підписана або позивачем, або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

З позовної заяви неозброєним оком вбачається, що підпис, зроблений у ній позивачем, суттєво відрізняється (не відповідає) від підпису ОСОБА_1 , який міститься у копіях його паспорта громадянина України (графа «підпис власника паспорта», сторінки 1, 5), що додані до позовної заяви та від підписів, які містяться на кожному документі, що вказані у додатку до позову.

При цьому, до позову не було додано жодних доказів чи будь-яких письмових пояснень щодо зміни ОСОБА_1 власного підпису, зробленого ним у його паспорті громадянина України.

Зазначене є свідченням того, що позовна заява підписана не позивачем.

Суддя також вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вищенаведене унеможливлює вирішити питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву належить залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської митниці ДФС, Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали - п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу (представнику позивача).

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Сасевич О.М.