Справа № 340/633/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/633/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області до державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

В И К Л А Д О Б С Т А В И Н:

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області звернулося до суду з позовною заявою про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України () у вигляді зупинення роботи (експлуатації) будівлі гуртожитка Державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України, розташованого по вул. Дарвіна, 35/1, у м. Кропивницькому Кіровоградської області, шляхом заборони його використання (експлуатації) Державним підприємством «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України та опечатування (опломбування) вхідних дверей до будівлі гуртожитка.

Позов мотивовано тим, що за результатами проведеної перевірки дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки були виявлені порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а тому є підстави для застосування до відповідача заходів реагування згідно статті 70 Кодексу цивільного захисту України.

Ухвалою судді від 02.03.2020 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 20.03.2020 року об 10:00 год. (а.с.31). Одночасно вказаною ухвалою сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

Відповідач 19.03.2020 року надав суду заяву з проханням відкласти розгляд справи через необхідність часу для підготовки відзиву на позов (а.с.36-37).

20.03.2020 року суд усною ухвалою відклав розгляд даної справи на 06.04.2020 року на 10:00 год. на підставі відповідного клопотання відповідача у зв`язку з наданням йому додаткового часу для подання відзиву на позовну заяву.

У судове засідання 06.04.2020 року сторони не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні без його участі, від представника відповідача - заява про відкладення розгляду справи (а.с.46, 49).

Суд усною ухвалою відклав розгляд даної справи на 27.04.2020 року на 11:00 год.

Сторони в судове засідання 27.04.2020 року не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні без його участі, від представника відповідача - заява про відкладення розгляду справи (а.с.55, 56).

Суд усною ухвалою відклав розгляд даної справи на 12.05.2020 року на 11:00 год.

В судове засідання 12.05.2020 року сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с.61, 62).

Правом на подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався.

Згідно частини 6 статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Через неявку сторін в судове засідання, суд ухвалив провести розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження (у порядку письмового провадження), дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд

В С Т А Н О В И В:

Згідно із свідоцтвом про право власності, індексний номер: 20511661, від 15.04.2014 року гуртожиток, розташований по вул. Дарвіна, 35/1 в м. Кропивницькому (м. Кіровограді) Кіровоградської області , належить Державному підприємству «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України, яке несе відповідальність за дотримання вимог, норм і правил пожежної та техногенної безпеки на вказаному об`єкті (а.с.12).

Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (Кропивницьким міськрайонним відділом) на виконання доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 № 44205/1/1-19, протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06.12.2019 (витяг з протоколу № 23), доручення Управління ДСНС України у Кіровоградській області від 11.12.2019 №02-17767/261 «Про позапланові перевірки», доручення Управління ДСНС України у Кіровоградській області від 20.12.2019 року В-135 та наказу Управління ДСНС України в області від 12.12.2019 №230, з метою здійснення контролю за виконанням вимог Кодексу цивільного захисту України, інших законодавчих та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки і керуючись частиною першою статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» винесено наказ №87 від 12.12.2019 року «Про проведення позапланових перевірок установ та організацій з масовим перебуванням людей» (а.с.13).

У період з 19.12.2019 року по 24.12.2019 року, на підставі зазначеного наказу та посвідчення на проведення перевірки від 18.12.2019 року № 1448 (а.с.14), головним інспектором Кропивницького МРВ Управління ДСНС України у Кіровоградській області майором служби цивільного захисту Колодієм О.В. проведено позапланову перевірку щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки гуртожитку державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України, що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Дарвіна, 35/1.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 24.12.2019 року №1408, яким виявлено порушення Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ), Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 13.11.2014 № 312 (далі - ДБН В.2.5-56:2014), Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2016 № 287 (далі - ДБН В. 1.1-7:2016), Порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2002 № 1200 (далі - Порядок забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю), а саме:

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) гуртожитку не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (НАПБ А.01.001-2014 розділ III п. 2.5);

- не забезпечена ступінь вогнестійкості будівельних конструкцій сходових площадок, косоурів та сходового маршу гуртожитку і межі поширення вогню по цих конструкціях (R60 M0) (НАПБ А.01.001-2014 розділ II п. 22, ДБН В.1.1-7:2016 п. 5.3 таблиця 1);

- будівлю гуртожитку не обладнано системою протипожежного захисту (система пожежної сигналізації та система оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей) (НАПБ А.01.001-2014 розділ V пункт 1.2, 1,4; ДБН В 2.5-56:2014 Системи пожежного захисту п.5.1 додаток А таблиця А.1 пункт 2.1, додаток Б таблиця Б.1 пункт 15);

- реконструкцію (технічне переоснащення, перепланування та капітальний ремонт приміщень) будівлі гуртожитку здійснено не на підставі проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку (НАПБ А.01.001-2014 розділ ІІ пункт 21);

- будівлю не обладнано пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до встановлених норм (НАПБ А.01.001-2014 розділ IV глава 1 пункт 1.21);

- будівлю гуртожитку не забезпечено не менше ніж двома евакуаційних виходів з кожного поверху (НАПБ А.01.001-2014 розділ IІІ глава ІІ пункт 2.23; ДБН В 1.1-7:2016 п.7.2.4);

- допущено захаращення коридору (шляху евакуації) на другому поверсі будівлі гуртожитку меблями та дерев`яними конструкціями (НАПБ А.01.001-2014 розділ III глава 2 пункт 2.27);

- не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (НАПБ А.01.001-2014 розділ IV глава 1 пункт 1.20);

- з`єднання відгалуження та окінцювання жил проводів і електрокабелів освітлення коридорів І та ІІ поверхів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (НАПБ А.01.001-2014 розділ IV глава 1 пункт 1.6);

- допущено підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи в коридорі першого поверху (НАПБ А.01.001-2014 розділ IV глава 1 пункт 1.18);

- будівлю гуртожитку не доукомплектовано первинними засобами пожежогасіння згідно з нормами належності (НАПБ А.01.001-2014 розділ V глава ІІІ пункт 3.6);

- не розроблено та не затверджено (наказом, інструкцією тощо) встановлений протипожежний режим на об`єкті (НАПБ А.01.001-2014 розділ II пункт 3);

- працівників та проживаючих в гуртожитку не забезпечено засобами радіаційногг та хімічного захисту (КЦЗУ ст. 20 пункт 1 підпункт 2; Порядок забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю пункт 2);

- у гуртожитку не розміщено інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту (стаття 40 КЦЗУ) (а.с.15-23).

Копію акта перевірки направлено відповідачу рекомендованим листом 24.12.2019 року та отримано останнім 08.01.2020 року, що підтверджується інформацією із сайту Укрпошти за посиланням https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html.

Вважаючи дані порушення такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Суд погоджується з висновком позивача, що встановлені порушення дійсно можуть створювати загрозу здоров`ю та життю людей, що проживають, працюють та відвідують гуртожиток.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно з підпункту 39 пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052, ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.

Відповідно до підпункту 27 пункту 4 Положення про Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (далі - Управління), затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 року № 3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 року № 661), Управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання.

Частиною 1 статті 66 КЦЗ України встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Дорученням Прем`єр-міністра України від 11 грудня 2019 року № 44205/1/1-19, протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06 грудня 2019 року (витяг з протоколу №23) та листа ДСНС України від 11 грудня 2019 року №02-17767/261, з метою здійснення контролю за виконанням вимог Кодексу цивільного захисту України, інших законодавчих та нормативних, нормативно-правових актів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки і керуючись частиною першою статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», вимогами Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, починаючи із грудня 2019 року доручено невідкладно організувати та здійснити позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням (виконанням) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки закладів, установ та організацій з масовим перебуванням людей - дитячих садочків, шкіл, професійно-технічних та вищих навчальних закладів, гуртожитків, установ охорони здоров`я та соціального захисту, державних об`єктів критичної і транспортної інфраструктури, у тому числі тоговельно-розважальних закладів, віднесених до СС-2 та СС-3 класів наслідків (відповідальності) будівель або споруд.

Абзац перший частини 5 статті 4 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частина 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частина 2 статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

Як встановлено судом, у період з 19.12.2019 року по 24.12.2019 року позивачем проведено позапланову перевірку гуртожитку державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України, що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Дарвіна, 35/1, з метою додержання вимог пожежної безпеки.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався, відзив до суду не подав. Більш того, судом тричі відкладався розгляд даної справи саме за клопотаннями відповідача, водночас будь-яких заяв щодо усунення порушень, зазначених в акті перевірки чи заперечень щодо наявності таких, відповідач не надав.

Водночас пункти 29, 33 та 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначають, що об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, який згідно із законом вважається таким, на якому є реальна загроза виникнення аварії та/або надзвичайної ситуації техногенного чи природного характеру; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Пунктами 1, 3 та 4 частини 1 статті 7 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.

Згідно пункту 21 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Дослідивши подані матеріали, в тому числі й акт перевірки та проаналізувавши викладені в ньому порушення, суд зауважує, що подальша експлуатація будівлі гуртожитка державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України створює загрозу життю та здоров`ю людей, що проживають, працюють та відвідують вказаний об`єкт (гуртожиток).

Так, відсутність вогнезахисної обробки дерев`яних конструкцій будівлі гуртожитка під впливом небезпечних факторів пожежі призводить до швидкого поширення пожежі (руйнування), зі збільшенням виділення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей, як наслідок створиться загроза їхньому життю та здоров`ю.

Відсутність систем пожежної сигналізації та оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебуватимуть в будівлі, у зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть неефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей та призведуть до їх отруєння, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Відсутність пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки, у разі удару блискавки не зможуть захистити від небезпечного іскріння, полум`я та електричного струму, що виникне у результаті дії високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, що буде сприяти виникненню пожежі з її небезпечними факторами для людини.

Захаращення шляхів евакуації різними матеріалами, незабезпеченість необхідного ступеня вогнестійкості конструктивних елементів сходової клітини у разі виникнення пожежі буде перешкоджати евакуації людей та загрожувати їх життю (здоров`ю).

Не проведення замірів опору ізоляції, неналежне з`єднання відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів, підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи може призвести безпосередньо до виникнення пожежі, яка буде загрожувати життю та здоров`ю людей.

Незабезпеченість згідно з нормами належності будівлі первинними засобами пожежогасіння, у разі виникнення пожежі не дасть можливості ліквідувати її на ранній стадії силами персоналу (мешканцям) до набуття нею значних розмірів, що збільшить вплив небезпечних чинників надзвичайної ситуації на життя та здоров`я людей.

Не встановлення на об`єкті відповідного протипожежного режиму призводить до незнання або низького рівня знань працівників основних правил пожежної безпеки, також може призвести до виникнення пожежі та унеможливлює злагодженість і правильність дій у разі виникнення пожежі, що у свою чергу може призвести до загибелі людей.

Відсутність інформаційно-довідкового куточка з питань цивільного захисту призводить до незнання або низького рівня знань працівників основних правил цивільного захисту безпосередньо на робочому місці та унеможливлює злагодженість і правильність дій у разі виникнення надзвичайної ситуації, що у свою чергу може призвести до загибелі людей.

Незабезпеченість персоналу засобами індивідуального захисту органів дихання від отруйних речовин, у разі виникнення надзвичайної ситуації призведе до ураження органів дихання працівників та буде загрожувати безпосередньо їх здоров`ю.

Таким чином, встановлені позивачем порушення дійсно створювати загрозу здоров`ю та життю людей, що проживають, працюють та відвідують гуртожиток, оскільки не усунення яких може призвести, у разі здійснення пожежі, до невідворотних наслідків у вигляді загибелі людей.

Суд наголошує, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частинами 1 та 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З огляду на викладене, підставою для застосування заходів реагування є встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Пункт 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказ Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014р. № 1417, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697: пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

За результатами перевірки встановлено 15 порушень відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, як проживаючих, так і працюючого персоналу, інших громадян, які можуть там знаходитись так і осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.

Результати перевірки було зафіксовано актом №1408 від 24.12.2019 року, який має доказове значення.

Таким чином, фіксування в акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і є їх встановленням в розумінні частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, що є підставою для застосування заходів реагування.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховного Суду у постанові від 24 липня 2018 року по справі №813/5461/15 (провадження №К/9901/4616/18), а згідно частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданого позову, суд виходить з наступного.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

При цьому, обов`язок щодо забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того, чи є він власником або користувачем відповідного об`єкта. Виникненню такого обов`язку кореспондує здійснення господарської діяльності за відповідною адресою.

Разом з тим, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли і тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі №826/11480/17, від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7073/18, від 25 лютого 2020 року у справі № 826/15768/18.

Відповідно до частини 1 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, у разі заперечення проти позову, відповідач повинен довести факт усунення встановлених позивачем порушень.

Натомість документальних доказів усунення встановлених позивачем 15 порушень державним підприємством "Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2" державного агентства резерву України до суду не надано.

З огляду на відсутність доказів усунення 15 виявлених порушень, зазначених в акті перевірки, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є законним та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір), відповідно до статті 139 КАС України, стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись ст.ст.132, 139, 143, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (вул. Пашутінська, 1, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25015; ) до державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України (проспект Інженерів, 2, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25014; ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) - задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України () у вигляді зупинення роботи (експлуатації) будівлі гуртожитка Державного підприємства «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України, розташованого по вул. Дарвіна, 35/1, у м. Кропивницькому Кіровоградської області, шляхом заборони його використання (експлуатації) Державним підприємством «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» державного агентства резерву України та опечатування (опломбування) вхідних дверей до будівлі гуртожитка.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук