Справа № 766/8049/20
Суддя: Булах Є. М.
Дата ухвалення: 2020-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 766/8049/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 травня 2020 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Федак Лілія Романівна (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до Управління патрульної поліції в Херсонській області (ЄДРПОУ невідомий, місцезнаходження: 73034, м. Херсон, просп. Адмірала Сенявіна, буд. 128) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

встановив:

21.05.2020 року представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача, у якому просив визнати незаконною та скасувати постанову ЕАК №2228125 від 11.03.2020 року, винесену інспектором капітаном поліції УПП в Херсонській області Романчук Павлом Миколайовичем батальйону УПП про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП. Також, представник позивача клопоче про поновлення строку на оскарження постанови.

Вказані матеріали передано судді Булах Є.М., відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції 21.05.2020 року.

Відповідно до п. 3 ч. 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України виходячи з наступного.

З позовної заяви вбачається, що позивачем позов пред`явлено до Управління патрульної поліції в Херсонській області.

В той час, як відповідно до Положення про Департамент патрульної поліції, затвердженого наказом Національної поліції України від 18.11.2015 року №96, Департамент патрульної поліції організовує діяльність патрульної поліції та здійснює контроль за їх діяльністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Позивачу необхідно визначитись із особою, яка має бути належним відповідачем у цій справі.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, щодо позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

В той же час, Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 сформована правова позиція щодо необхідності сплати судового збору у справах про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, відповідно до якої чинне законодавство (Закон № 3674-VI) містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2020 становить 2102,00 грн.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звернувся до суду з позовом немайнового характеру, відтак йому необхідно сплатити судовий збір в розмірі 840,80 грн.

Квитанцією про сплату №53924 від 20.05.2020 року підтверджено, що позивач сплатив судовий збір у розмірі 420,40 грн. Отже, судовий збір сплачено не в повному розмірі.

Кошти за оплату судового збору у розмірі 420,40 грн. повинні бути перераховані за реквізитами:

Отримувач - УК у м. Херсоні/м Херсон/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959779; Банк отримувача - Казначейство України; Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0021002; Призначення платежу - *;101;;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Херсонський міський суд Херсонської області (назва суду, де розглядається справа).

За приписами ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Ці вимоги узгоджуються з ч.2 ст.73 ЦПК України, відповідно до якої позивач повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч. 2 ст. 94 КАС України).

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 ст. 94 КАС України).

Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 року затверджено Національний стандарт України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003, п. 1.1 якого передбачено, що цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи (далі-документ) - постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування; підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності (далі-організацій).

Згідно п.5.27 вказаного Національного стандарту відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

Надані позивачем до позовної заяви документи не відповідають ознакам доказів, які встановлює ЦПК України, оскільки не завірені належним чином.

Ч.1 ст. 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу потрібно усунути зазначені недоліки шляхом сплати судового збору та подання заяви в новій редакції з копіями відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі

Згідно з вимогами частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.160,161,169,248,256 КАС України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Федак Лілія Романівна (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до Управління патрульної поліції в Херсонській області (ЄДРПОУ невідомий, місцезнаходження: 73034, м. Херсон, просп. Адмірала Сенявіна, буд. 128) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Роз`яснити позивачеві право протягом п`яти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М.Булах