Справа № 160/8235/19
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 травня 2020 року м. Дніпросправа № 160/8235/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Мельника В.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Новошицької О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року (суддя Кальник В.В., м. Дніпро, повний текст рішення складено 25.10.2019 року) в справі №160/8235/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерні Світлотехнічні Технології» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, -

в с т а н о в и в:

27.08.2019 року ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» (далі по тексту - позивач) звернулось до суду з позовом до Київської міської митниці ДФС, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA100000/2019/000221/2 від 19.07.2019 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів UA100030/2019/00344 від 19.07.2019 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.10.2019 року позовні вимоги ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Київська митниця Держмитслужби подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні ним оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації він керувався прописаним у Митному кодексі України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості, то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при їх обчисленні відповідно до умов поставки, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товару, під час митного оформлення декларантом подано інвойс від 27.05.2019 року №66 та договір поставки від 04.06.2018 року №301 в яких відсутні умови оплати за товар. Апелянт вказував, що в договорі поставки не зазначено загальну суму договору. Апелянт вказував, що декларанта було повідомлено про виявлені розбіжності, однак у відповіді на запит ним вказано, що надані документи є остаточними, інші документи відсутні в наявності та надані не будуть. Позивачем, не було надано необхідних документів для підтвердження заявленої у митній декларації митної вартості та в поданих документах були розбіжності у даних щодо розрахунку ціни, різні умови формування ціни товару, тому митницею було вирішено застосувати інший метод визначення митної вартості ніж був застосований декларантом. Апелянт зазначив, що він своїм рішенням правомірно визначив митну вартість товару, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.02.2020 року відкрито апеляційне провадження у справі та здійснено заміну відповідача у справі з Київської міської митниці ДФС на Київську митницю Держмитслужби.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» при поданні до митного органу митної декларації, обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Київська митниця ДФС не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності не перешкоджають встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Суд першої інстанції наголосив, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості.

Матеріалами справи встановлено, що 04.06.2018 року між ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» (покупець) та «DERNEK GROUP CO., LTD» (Китайська Народна Республіка) (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт (угоду) № 301, за умовами якого продавець здійснює поставку товару згідно рахунків, а покупець приймає та оплачує товар.

Додатковими угодами №1 від 07.09.2018 року та №2 від 18.09.2018 року змінено пункти 2.4 та 4.5 угоди від 04.06.2018 року № 301. Згідно умов угоди, враховуючи додаткові угоди, постачальник, який є виробником товарів TM Lеzard, Lux-ray, Lexman постачає цей товар, назва якого, кількість і ціна зазначаються у рахунках на кожну партію товару відповідно, загальна сума договору складається з суми усіх рахунків, оплата товару покупцем здійснюється шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок продавця, в ціну товару включені вартість тари та упаковки, поставка товару буде здійснюватися партіями, які узгоджуються з покупцем на умовах FOB-Китай (Incoterms 2010), умови поставки можуть бути змінені за згодою сторін та вказуються у рахунках-фактурах на відповідну партію товару.

Умовами контракту визначено, що умови поставки можуть бути змінені за згодою сторін та вказуються у рахунках-фактурах на відповідну партію товару.

Встановлено, що у травні 2019 року відповідно до угоди № 301 позивачем отримано від постачальника товар торговельних марок Lezard, Luxray (країна виробництва - CN (Китайська народна республіка) на суму 90554,30 доларів США загальною вагою брутто 51594,60 кг відповідно до іnvoice №66 від 27.05.2019 року.

Встановлено, що для здійснення митного оформлення товару 19.07.2019 року позивачем до Київської митниці ДФС було подано митну декларацію по формі МД-2 № UA100030/2019/405870, відповідно до якої було задекларовано товари до розмитнення: електричні освітлювальні прилади для освітлення приміщень, закріплюються на стелі, стіні, виготовлені з комбінованих матеріалів (метал, полімерні матеріали) для напруги 220 В, джерело світла - світлоди, в ассортименті: панелі - 128470 шт., торгівельна марка Lezard, Luxray.

Позивач при поданні митної декларації визначив митну вартість партії товару за основним (першим) методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), виходячи з ціни, встановленої сторонами у контракті на умовах поставки визначеної proforma-invoice №66 від 27.05.2019 року CIF-Одеса.

Встановлено, що разом з ВМД № UA100030/2019/405870 19.07.2019 року позивачем подано до митного органу: зовнішньоекономічний договір поставки №301 від 04.06.2018 року; додаткову угоду №1 від 07.09.2018 року до зовнішньоекономічного договору поставки; додаткову угоду №2 від 18.09.2018 року до зовнішньоекономічного договору поставки; пакувальний лист (Packing list) №66 від 27.05.2019 року; рахунок-проформу №66 від 27.05.2019 року; рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial іnvoice) ІNVOICE №66 від 27.05.2019 року; коносамент (Bill of lading) №SHWS219060948 від 27.05.2019 року; міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) №1147/1 від 18.07.2019 року; міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) №1147/2 від 18.07.2019 року; міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) №1147/3 від 18.07.2019 року; банківський платіжний документ, що стосується товару - платіжне доручення в іноземній валюті №71 від 15.03.2019 року; висновок експерта №ГО-1664 від 19.07.2019 року; комерційна пропозиція COMERCIAL OFFER б/н від 23.05.2019 року; страховий поліс CARGO TRANSPORTATION INSURANCE POLICY №169 від 13.06.2019 року; лист б/н від 19.07.2019 року.

Митний орган при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару, тому запропонував подати додаткові документи: в інвойсі від 27.05.2019 року №66 та контракті від 04.06.2018 року № 301 не зазначено умови оплати за товар; до митного оформлення відповідно до пункту 4 частини 2 статті 53 МКУ подано платіжне доручення в іноземній валюті від 15.03.2019 року №71 на суму 91000 доларів США, в призначенні платежу якого вказано «оплата по контракту від 04.06.2018 №301», натомість в контракті не зазначено загальну суму контракту, а сума інвойсу від 25.03.2019 року №49, поданого до митного оформлення, становить 90554,30 доларів США; платіжне доручення в іноземній валюті від 15.03.2019 №71 на суму 91000 доларів США не містить відміток банку (підпис посадової особи банку та печатка банку) щодо виконання; декларантом в графі 44 (код документа 4104) митної декларації від 19.07.2019 року №UA100030/2019/405870 зазначено, що компанія DERNEK GROUP CO. є виробником товару, тоді як відповідно до пункту 2.4 контракту виробником товару є фабрика DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO. LTD; відповідно до пункту 3.8 контракту від 04.06.2018 року №301, в ціну товару включені вартість тари та упаковки, а відповідно до інвойсу від 27.05.2019 року №66 товар поставляється на умовах CIF-Одеса (міжнародний торговий термін (умова) CIF «вартість, страхування та фрахт» означає, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження, продавець зобов`язаний понести витрати та оплатити фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення, і укласти договір страхування та сплатити страхові внески, а продажна ціна товару включає вартість товару, вартість страхування та фрахт) - до ціни товару на умовах поставки CIF-Одеса відповідно до пункту 3.8 контракту не включено витрати на транспортування та страхування товарів до названого порту призначення; декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки CIF витрат, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товарів до названого порту призначення, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митницею запропоновано ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» подати уточнюючі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - контракт між компаніями DERNEK GROUP CO. LTD та DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO. LTD; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) -рахунок компанії DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO. LTD; виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару - компанії DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO. LTD; копію митної декларації країни відправлення.

Листом від 19.07.2019 року ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» повідомило про відсутність можливості подати інші додаткові документи для підтвердження митної вартості.

19.07.2019 року прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA100000/2019/000221/2 із застосуванням резервного методу у відповідності до статті 64 Митного кодексу України. На підставі цього рішення відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100030/2019/00344 від 19.07.2019 року. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок ВМД № UA100070/2019/238904 від 18.06.2019 року.

Коригуючи митну вартість, митний орган змінив ціну товару, визначивши вартість за одиницю товару як 4,6300 доларів США, загальну вартість з 90554,3000 доларів США на 193366,86 доларів США. Київська митниця ДФСМ прийшла до висновку про заниження митної вартості товару: електричні освітлювальні прилади для освітлення приміщень, закріплюються на стелі, стіні, виготовлені з комбінованих матеріалів (метал, полімерні матеріали) для напруги 220 В, джерело світла - світлоди, в ассортименті: панелі - 128470 шт., торгівельна марка Lezard, Luxray.

Як було вказано, митниця використала наявну інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядними методами (шостим), оформленого за митною декларацією № UA100070/2019/238904 від 18.06.2019 року.

Для випуску товарів у вільний обіг, позивачем подано нову митну декларацію №UA100030/2019/405870 від 19.07.2019 на підставі ч. 7 ст. 55 МК України, шляхом надання гарантій. Сума наданих гарантій становить 695816,14 грн., зокрема: мито 133810,80 грн. та ПДВ 562005,34 грн.

Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3 ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями статей 65, 66 цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Колегія суддів звертає увагу, що Київська митниця ДФС просила позивача надати договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - контракт між компаніями DERNEK GROUP CO. LTD та DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO. LTD; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) -рахунок компанії DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO. LTD; виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару - компанії DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO. LTD; копію митної декларації країни відправлення.

Відповідно до платіжного доручення від 15.03.2019 року №71 ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» перерахував постачальнику у безготівковій формі вартість придбаваємого товару частково в сумі 91000,00 доларів США, таке платіжне доручення має відповідні реквізити, факт здійснення перерахування грошових коштів у безготівковій формі не спростоване сторонами угоди та митницею.

Виходячи з умов зовнішньоекономічного контракту (угоди), постачальник не вимагав у покупця обов`язку відшкодування витрат по застосованим сторонами умовам поставки, зокрема, витрат на страхування та транспортних витрат тощо. Відповідні витрати були враховані постачальником у ціні товару, що також підтверджується страховим полісом - як документальне свідчення витрат зі страхування, понесених постачальником, який подавався позивачем разом митною декларацією.

За положенннями зовнішньоекономічного контракту від 04.06.2018 року № 301 поставки та умов поставки товарів визначаються сторонами в інвойсах. Сторони не потребували укладання нових додаткових угод з третіми особами, які були б пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на наявний в матеріалах справи висновок Дніпропетровської торгово-промислової палати № ГО-1664 від 19.07.2019 року, де ціна позицій товару вказана у розрахунку за штуку у доларах США, згідно маркетингового аналізу, вартість панелей світлодіодних, торгових марок Lezard, Luxray, які надійшли за контрактом № 301 від 04.06.2018 року, інвойсу № 66 від 27.05.2019 року, є ринковою вартістю.

Стаття 53 МК передбачає необхідність подання до митного органу разом з митною декларацію - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Вимогу виконано та позивачем було надано висновок Дніпропетровської торгово-промислової палати № ГО-1664 від 19.07.2019 року, висновок містить інформацію про ціну товару.

Встановлено, що Київською митницею ДФС при коригуванні митної вартості товарів за вантажно-митною декларацією № UA100030/2019/405870 19.07.2019 року, використовувалась інформація щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядним (шостим) методами згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема UA100070/2019/238904 від 18.06.2019 року.

В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 18.06.2019 № UA100070/2019/238904, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товарів: електричні освітлювальні прилади для освітлення приміщень, закріплюються на стелі, стіні, виготовлені з комбінованих матеріалів (метал, полімерні матеріали) для напруги 220 В, джерело світла - світлоди, в ассортименті. Декларацією підтверджується, що на територію України від експортера LEE INDUSTRIAL LIMITED, на умовах поставки FOB CN SHUNDE (LELIU), ввезено світильники світлодіодні для освітлення приміщень, які закріплюються на стелі чи на стіні, світильник світлодіодний ДВО 6560-р, світильник світлодіодний ДВО 6568, лампи світлодіодні для використання у світильниках з цоколем G13, лампа світлодіодна ЕСО Т8.

Умови поставки товару FOB Інкотермс-2010, передбачають, що продавець виконує постачання, відвантаживши товар на морське судно в названому порту відвантаження. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Вибір місця постачання вплине на зобов`язання з розвантаження товару, відстань до порту доставки товару впливає на вартість перевезення.

Згідно умов поставки Інкотермс 2010 CIF, включає у себе страхування та фрахт (... назва місця призначення) продавець зобов`язується доставити товар названому перевізнику або у названий пункт, крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики втрати чи пошкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику.

Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією № UA100030/2019/405870 19.07.2019 року, оформленою позивачем та декларації, яка була використана № UA100070/2019/238904 від 18.06.2019 року, колегія суддів зазначає, що різними є умови транспортування, товар, який брався до порівняння. Тобто Київська митниця ДФС неправомірно використала декларацію № UА100010/2019/322861 для співставлення характеристик товару та умов поставки та для коригування митної вартості.

Коригуючи митну вартість, Київська митниця ДФС вказувала на розбіжності, проте, що саме заважало митниці встановити митну вартість на основі зовнішньоекономічного контракту з урахуванням транспортних витрат, Київська митниця ДФС не обґрунтувала, чому для коригування митної вартості товару вибрано саме митну декларацію UA100070/2019/238904 від 18.06.2019 року, товар за якою був розмитнений за резервним (шостим) методом. Була взята митна декларація, вартість товару за якою, також коригувалась.

Як вбачається з матеріалів справи, митниця використала інформацію щодо раніше задекларованих, не аналогічних товарів, поставлених на різних умовах, різними виробниками та імпортерами, що на думку суду, впливає на визначення митної вартості товару.

Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, митниця не довела правомірність свого рішення, не обґрунтувала в чому саме, на її думку, розбіжності в документах поданих позивачем, не дають змогу визначити митну вартість товару за основним методом - за ціною товару, чому саме вищевказані вантажно-митні декларації застосовано до спірних правовідносин.

Судова колегія вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

На думку суду, позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту, подано документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат, здійснених суб`єктом владних повноважень. З огляду на вищевказане, зміну розподілу судових витрат не проводити.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року в справі №160/8235/19 - залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 - 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя В.В. Мельник

суддя А.В. Суховаров