Справа № 240/845/20
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2020-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2020 року м. Житомир справа № 240/845/20

категорія 109010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Попової О. Г.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради про визнання протиправним та скасування припису,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис від 28.12.2010 № 07-15/017/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, винесений начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради;

- стягнути з відповідача судові витрати.

В обґрунтування позову зазначає, що 28.12.2019 працівниками Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 18.12.2019 №07-13/046/19 проведено позапланову перевірку об`єкта - «будівництва за адресою: АДРЕСА_1 ». За результати проведеної перевірки відповідачем було оформлено відповідний акт щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Вказаним актом встановлено факт самочинного будівництва з порушенням вимог містобудівного законодавства та державних будівельних норм. Позивач вказує, що 28.12.2019 року 28.12.2019 відповідачем винесено припис про усунення порушення вимог законодавства з вимогою про усунення виявлених порушень шляхом знесення самовільно збудованого об`єкта до 28.02.2020 та за результатами перевірки, 03.01.2020 було винесено постанову № 002/07-12/002/20 у справі про адміністративне правопорушення, а саме порушення вимог ч. 4 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», вимоги ДБН 360-92 «Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень», та визнано винним позивача у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Вважає припис від 28.12.2019 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки винесений на підставі проведеної перевірки, яка в свою чергу, була проведена не об`єктивно, акт перевірки містить неправдиві та хибні відомості, які прямо впливають на законність та обґрунтованість припису від 28.12.2019.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 13 березня 2020 року.

13 березня 2020 року через відділ документального забезпечення від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування якого зазначив, що відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно абз.8 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, посадовою особою відділу видано направлення № 07-13/046/19 від 18.12.2019 на проведення позапланової перевірки у термін з 19.12.2019 по 28.12.2019. Під час проведення позапланової перевірки встановлено суб`єкта містобудування - ОСОБА_1 .

За результатами перевірки, у зв`язку з виявленими порушеннями, відповідно до вимог ст. 41 Закону та Порядку, складено Акт №19 від 28.12.2019 року, два протоколи про адміністративні правопорушення від 28.12.2019 року та видано обов`язковий до виконання припис №07- 15/0017/19 від 28.12.2019 року про усунення порушень вимог містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил. Відповідач зазначає, що згідно даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація про реєстрацію документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за вказаною адресою. Відповідача вказує, що суб`єктом містобудування не надано документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів. Також, суб`єктом містобудування не надано документів які засвідчують право власності або користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 . На думку відповідача, позивач не надав жодного належного доказу порушення його прав, також позивач жодним належним доказом не спростовує факту самочинного будівництва даного об`єкту з порушенням будівельних норм на неналежній йому земельній ділянці.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2020 року закрито підготовче провадження і призначити адміністративну справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі на 19 травня 2020 року о 11:00год.

В судовому засідання позивач підтримав доводи позовної заяви та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Під час судового засідання 19.05.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадження карантинних заходів з метою попередження коронасвірусної інфекції

Суд протокольною ухвалою 19.05.2020 року перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Згідно з ч.4 ст. 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Частиною п`ятою статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно абз.8 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, посадовою особою відділу видано направлення № 07-13/046/19 від 18.12.2019 на проведення позапланової перевірки у термін з 19.12.2019 по 28.12.2019 року (а.с.6).

28.12.2019 року працівниками Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на підставі вказаного направлення проведено позапланову перевірку об`єкта - «будівництва за адресою: АДРЕСА_1».

За результати проведеної перевірки відповідачем було оформлено відповідний акт щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, де зазначено, що відповідачем встановлено порушення п.1 ч.1, ч.7 ст. 34, ч.4 ст.26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»; ч.1 ст. 9 ЗУ «Про архітектурну діяльність»; вимоги таблиці 1 додатку 3.1., 3.25*, п. 3.32 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень» (а.с.7-20).

Крім того, за результатами перевірки, у зв`язку з виявленими порушеннями, складено два протоколи про адміністративні правопорушення від 28.12.2019 року та видано обов`язковий до виконання припис №07- 15/0017/19 від 28.12.2019 року про усунення порушень вимог містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил.

03.01.2020 року Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради розглянуто справи про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 . За результатами розгляду справ винесено відповідні постанови:

- постанова №001/07-12/001/20 від 03.01.2020 року про закриття справи про адміністративне правопорушення щодо порушення ОСОБА_1 вимог п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», на момент розгляду справи закінчились строки накладення адміністративного стягнення визначені ст. 38 КУпАП (а.с.22);

- постанова №002/07-12/002/20 по справі про адміністративне правопорушення від 03.01.2020 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ч.4 ст.26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 3.32 та вимоги Таблиця 1, додаток 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень», та відповідно до ч.1 ст. 96 КУпАП накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу (а.с.23).

Вважає припис №07-15/017/19 від 28.12.2019 року протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з положеннями ч.ч.1, 3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб"єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №553), яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб"єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки визначені частиною четвертою статті 41 Закону №3038-VI, положення якої також кореспондуються з пунктом 11 Порядку №553

Так, відповідно до п.11 цього Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

У відповідності до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами пунктів 13 та 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пунктів 16-23 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Щодо зазначеного в акті про дотримання нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку, то суд зазначає наступне.

Відповідно до Додатку 3.1 (обов"язкового) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» та п.3.25* ДБН 360-92**, протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1).

Розташування і орієнтація житлових та громадських будинків повинні здійснюватись з урахуванням забезпечення нормативної тривалості інсоляції та норм освітленості відповідно до «Санитарных норм и правил обеспечения инсоляцией зданий и территорий жилой настройки» та СНІП II-4-79 «Естественное и искусственное освещение» як в будинках, що будуються, так і в сусідніх житлових і громадських будинках.

Для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

При проектуванні проїздів і пішохідних шляхів необхідно забезпечувати можливість проїзду пожежних машин до житлових і громадських будинків, у тому числі із вбудовано прибудованими приміщеннями, і доступ пожежників з автодрабин і автопідйомників у будь-яку квартиру чи приміщення. Відстань від краю проїзду до стін будинку, як правило, слід приймати 5 - 8 м для будинків до 9 поверхів і 8 - 10 м для будинків 9 поверхів і вище. Ширина проїзду повинна бути не менше 3,5 м.

Як зазначено в акті від 28.12.2019 року, за результатами позапланової перевірки проведеної за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено суб`єкт містобудування - ОСОБА_1 у 2016 році здійснив будівельні роботи з будівництва двоповерхового житлового будинку, з порушенням нормативних протипожежних відстаней 7 метрів від житлового будинку розташованого на сусідній земельній ділянці кадастровий №:01.015:0428, на відстані 5,39м від веранди дерев`яного будинку та на відстані 4,37м від літньої кухні розташованих за адресою: АДРЕСА_1 Дана будівля розташована на відстані 2,13 метра від червоної лінії АДРЕСА_2

Однак, вказані результати замірів, які були здійснені відповідачем під час перевірки, не можуть вважатися достовірними, оскільки не зазначено відомостей щодо родових та індивідуальних ознак приладу, яким було здійснено вимірювання в самому акті, складеному за результатами перевірки.

Також, відповідно Додатку до рішення двадцять дев`ятої сесії міської ради сьомого скликання 13.02.2017 №65 "Положення Про відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради" відділ ДАБК у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Мінрегіону та Держархбудінспекції України, іншими актами законодавства України, цим положенням, розпорядженнями міського голови, рішеннями міської ради та її виконавчого комітету.

Так, відповідно до пп.9 п.6 постанови Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року № 408 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», Держархбудінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право використовувати у своїй діяльності власні акредитовані лабораторії та контрольно-вимірювальні засоби, сертифіковані в установленому законодавством порядку.

Проте, відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету ані при здійсненні заміру до існуючої житлової будівлі, ані суду, сертифікат вимірювального засобу пред`явлений не був.

Крім того, як встановлено судом, підставою винесення припису слугувало те, що суб`єкт містобудування - ОСОБА_1 у 2016 році здійснив будівельні роботи з будівництва двоповерхового житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 без оформленого належним чином права власності або користування земельною ділянкою, без паспорта забудови земельної ділянки та без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що свідчить про факт самочинного будівництва з порушенням державних будівельних норм та вимог містобудівного законодавства.

В той же час, позивачем до суду надано наступні документи:

- копія рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 30.09.2019 року по справі № 280/889/17, яким виділено ОСОБА_1 в натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна, 29/100 частин житлового будинку розташованого в АДРЕСА_1 по першому варіанту поділу запропонованому експертом що складається з санвузла 1-8 площею 3,2 м2, житлової кімнати 1-9 площею 15,7м2, кухня-студія 1-10 площею 3,8м2. Для ізоляції окремих квартир ОСОБА_1 між житловою кімнатою 1-9 та санвузлом 1-8 демонтувати суміжну перегородку; влаштувати нову перегородку з дверним прорізом, яка розділить приміщення житлової кімнати 1-9 в частках 1/25 та 24/25 з відповідним функціональним призначенням: санвузол та житлова кімната, передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з житлової кімнати на санвузол (влаштування системи вентиляції, каналізації, водопостачання); в кухні студії 1-10 передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення кухні-студії на житлову кімнату з електрифікованою кухнею-нішею (передбачити заходи щодо влаштування електрифікованої кухні-ніші) влаштувати системи електропостачання, каналізації, водопостачання, примусової вентиляції; до стіни лівого фасаду житлової кімнати 1-9 житлового будинку літ. А-1 здійснити добудову тамбура глибиною не менше 1,5м та шириною не менше 1,1м.

- копія витягу із рішення Коростишівської міської ради від 28.01.2020 року №10 «Про присвоєння поштових та фактичних адрес», відповідно якого присвоєно адресу новоутвореному об`єкту нерухомого майна (житловому будинку): АДРЕСА_3 (а.с.96).

- копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №200516911 від 17.02.2020 року про реєстрацію права власності житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 . Складові частини: літня кухня, Д, огорожа,1. Власник: ОСОБА_1 (а.с.98).

- копія будинкової книги для прописки (реєстрації) громадян, які проживають у АДРЕСА_3 (а.с.97).

Дослідивши вказані документи, суд дійшов висновку, що звернута до суб`єкта містобудівної діяльності вимога про усунення порушень, зазначених в оскаржуваному приписі від 28.12.2019 року № 07-15/017/19, не буде ґрунтуватись на вимогах закону.

Крім того, суд звертає увагу, що ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Зі змісту наведених норм закону слідує, що орган державного архітектурно-будівельного контролю наділений повноваженнями видавати приписи лише щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Водночас, у разі виявлення факту самочинного будівництва посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю наділена повноваженнями щодо видання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Питання ж знесення об`єкта самочинного будівництва може бути ініційоване органом державного архітектурно-будівельного контролю лише після невиконання суб`єктом містобудування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Подібним чином правовідносини щодо знесення об`єкта самочинного будівництва, а саме, виключно за рішенням суду регулює і ст. 376 ЦК України, відповідно до ч. 7 якої, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Норма вказаної статті допускає знесення об`єкта самочинного будівництва як крайній метод врегулювання спірних правовідносин, в разі якщо неможливо виконати перебудову такого об`єкту або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення.

Таким чином, вимога про знесення самочинно збудованого об`єкта може бути вказано у приписі, однак забезпечення виконання таких дій не може бути здійснено шляхом вимоги. Такі дії вчиняються адресатом припису у добровільному порядку або шляхом звернення до суду із відповідним позовом.

З урахуванням наведених норм та встановлених судом обставин, спірний припис відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради не відповідає вказаним нормам закону, тому підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст. 90 КАС України).

Підсумовуючи викладене, у зв`язку з наданням позивачем достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, а відповідачем не доведено, що він діяв з урахуванням вимог законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 77, 78, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради (вул. Святотроїцька, 6,м. Коростишів, Житомирська область, 12500, ) про визнання протиправним та скасування припису, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис від 28.12.2010 № 07-15/017/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, винесений начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на користь ОСОБА_1 документально підтверджені судові витрати у сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеномустаттею 255 Кодексу адміністративного судочинства Українита може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленимистаттями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду складено у повному обсязі: 25 травня 2020 року.

Суддя О.Г. Попова