Справа № 120/2075/20-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2020-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

25 травня 2020 р. Справа № 120/2075/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Богоніс М.Б., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, прокуратури Вінницької області, другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

УСТАНОВИВ

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, прокуратури Вінницької області, другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Тобто, однією із вимог до позовної заяви є визначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів за умови, що позовна заява подається до декількох відповідачів.

Зміст позову - це звернена до суду вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту, яка повинна узгоджуватися із нормами ст. 5 КАС України.

Аналіз норми п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України дає підстави для висновку, що у разі подання позову до декількох відповідачів вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту повинна бути зазначена щодо кожного із відповідачів. Така необхідність обумовлена тим, що спосіб захисту свого права, свободи чи інтересу має формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло, а вимоги зобов`язального характеру повинні бути пред`явлені окремо до кожного відповідача із вказівкою на те, які дії повинні бути вчинені кожним із них.

При перевірці адміністративного позову ОСОБА_1 встановлено, що позивачем зазначено трьох відповідачів, а саме: Офіс Генерального прокурора, прокуратура Вінницької області, друга кадрова комісія з атестації прокурорів регіональних прокуратур.

Однак, позовні вимоги адресовані лише до прокуратури Вінницької області та до другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, що свідчить про неузгодженість заявлених позовних вимог із суб`єктним складом відповідачів, визначених позивачем у позовній заяві.

Таке формулювання змісту позовних вимог суперечить п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, оскільки звернена до суду вимога позивача повинна бути адресована кожному із відповідачів окремо із вказівкою на те, які дії, на думку позивача, повинні бути вчинені кожним із них.

Відтак, з огляду на те, що позивачем одним із відповідачів визначено Офіс Генерального прокурора, однак позовних вимог до нього не сформовано, тому на виконання пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України позивачу слід визначитись із змістом позовних вимог до цього відповідача (або за відсутності потреби у цьому - виключити його зі складу відповідачів).

Також ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон від 08.07.2011 № 3674-VI).

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, в силу вимог абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону від 8 липня 2011 року № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як видно із матеріалів справи позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати рішення кадрової комісії № 2 від 09.04.2020 № 190 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора»;

- визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Вінницької області від 28.04.2020 № 408 к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Вінницької області та органів прокуратури на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України «Про прокуратуру» з 28.04.2020;

- поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Вінницької області з 28.04.2020. У разі початку діяльності обласної прокуратури на час постановлення рішення поновити на рівнозначній посаді;

- визнати недійсним запис № 15 від 28.04.2020 про звільнення з посади органів прокуратури на п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України «Про прокуратуру» зроблений на підставі наказу прокурора Вінницької області від 28.04.2020 у трудовій книжці НОМЕР_1 ;

- стягнути з прокуратури Вінницької області середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 28.04.2020 по дату винесення судового рішення.

Аналізуючи зміст позовних вимог, слід врахувати, що друга, третя та п`ята вимоги за своєю правовою природою є вимогами щодо стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим перша та четверта вимоги є самостійними вимогами немайнового характеру, за подання яких Законом не передбачено звільнення від сплати судового збору.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01.01.2020 встановлено у розмірі 2102,00 гривні.

Отже, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 840,80 гривень (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) за кожну із вимог.

Відтак, позивач за подання до адміністративного суду позову, що містить дві вимог немайнового характеру, повинен сплатити судовий збір в розмірі 1681,60 коп. (840,80 грн (ставка судового збору) * 2 (кількість вимог немайнового характеру).

Вказані недоліки свідчать про невідповідність поданої позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 КАС України.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданої позовної заяви вимогам статті 160 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків у спосіб:

- заявлення позовних вимог до Офісу Генерального прокурора або за відсутності підстав для цього - виключити його зі складу відповідачів;

- подання документу який підтверджує сплату судового збору у сумі 1681,60 грн. Реквізити для сплати судового збору: УК у м. Вінниці/отг м. Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), р/р НОМЕР_2 , призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд..

Керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, Закону України від 30.03.2020 № 540-IX, суд

УХВАЛИВ

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, прокуратури Вінницької області, другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 5-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Відповідно до п. 9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX, у випадку неможливості виконання процесуального обов`язку щодо усунення недоліків позовної заяви у строк встановлений цією ухвалою, такий строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Богоніс Михайло Богданович