Справа № 460/3505/20
Суддя: Зозуля Д.П.
Дата ухвалення: 2020-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
25 травня 2020 року м. Рівне№460/3505/20
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зозуля Д.П., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою
Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
до Головного управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги,-
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати:
рішення № від 31.01.2020 р. в частині застосування штрафних санкцій за донарахування своєчасно не нарахованого єдиного внеску в розмірі 35291,90 грн.; вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-03 від 31.01.2020 р. про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на суму 173193,39 грн.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону).

Абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX, установлено з 01.01.2020 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 2102,00 грн. на одну особу.

За змістом п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем адміністративного позову майнового характеру, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, пред`явлені у даному позові вимоги майнового характеру на суму 406 830,69грн. і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на 1 січня 2020 року, то загальна сума сплати судового збору за адміністративний позов майнового характеру становить 4068,31грн.

Однак, суддею встановлено, що позивачем не надано суду доказів сплати судового збору, натомість подано клопотання про відстрочення сплати судового збору. Подане клопотання мотивоване тим, що з 12.03.2020 до 22.05.2020 на усій території України установлено карантин (постанова Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 № 211, із змінами та доповненнями, внесеними постановами КМУ), і як наслідок фактично уся підприємницька діяльність позивача була призупинена, оскільки контрагенти не здійснювали фінансово-господарську діяльність. В результаті чого станом на теперішній час, майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору, у встановленому порядку та розмірі, у зв`язку із відсутності коштів на розрахунковому рахунку.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у вищенаведених нормах дій, є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 77, 133 КАС України покладається на заінтересовану сторону.

Однак, позивачем не надано суду належних доказів на підтвердження його важкого майнового стану, що свідчили б про неможливість або утруднення в сплаті судового збору. Натомість, подана довідка Рівненського обласного управління АТ "Ощадбанку" про залишок коштів на рахунку станом на 15.05.2020, - не є беззаперечним доказом складного майнового стану позивача.

Системний аналіз статей 8, 124, 126, 129 Конституції України у взаємозв`язку із приписами статей 77, 90, 133 КАС України дає підстави вважати, що при вирішенні питання щодо звільнення від сплати судових витрат суд в кожному конкретному випадку з`ясовує наявність або відсутність підстав для такого звільнення, враховуючи майновий стан сторони, а остання, в свою чергу, несе обов`язок доказування обставин на які посилається як на підставу для відстрочення сплати судового збору. В будь якому випадку КАС України передбачено виключно право, а не обов`язок суду, щодо зменшення, звільнення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Крім цього, суддя звертає увагу на те, що відповідно до п.2 ч.3 ст.2 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом.

Право на звільнення від сплати судового збору мають у тому числі і бюджетні установи, однак, якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не може слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати. Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справі Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Таким чином, розглянувши клопотання про відсторочення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що у його задоволенні слід відмовити.

Отже, для підтвердження складного майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору у розмірі 4068,31грн., суд вважає за необхідне запропонувати для позивача надати суду інше обґрунтоване клопотання про відстрочення сплати судового збору та/або довідки управління ДПС про всі відкритті банківські рахунки, які облікуються за позивачем, та рух коштів по цих рахунках за останні півроку, що передують даті звернення до суду.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, частиною 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" визначено, що порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

За приписами абз.2 ч. 14 ст. 25 цього Закону, суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до органу доходів і зборів вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це територіального органу доходів і зборів, яким прийнято це рішення.

Отже, з аналізу наведеного можна дійти висновку, що для звернення до адміністративного суду щодо оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску встановлюється десятиденний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, тобто з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів.

З адміністративного позову та доданих до нього документів не вбачається дати отримання позивачем вимоги за № Ф-03 про сплату боргу (недоїмки) прийнятої 31.01.2020.

Водночас, адміністративний позов з додатками надійшов до суду 18.05.2020.

Частиною 6 ст.161 цього Кодексу передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Всупереч вимог ч.6 ст.161 КАС України, позивачем заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску - подано не було.

У відповідності до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст. 169 КАС України).

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути у спосіб , який передбачає подання до суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 4068,31грн., із зазначенням реквізитів відповідно до вимог чинного законодавства з урахуванням позовних вимог майнового характеру або надання суду іншого обґрунтованого клопотання про відстрочення сплати судового збору та/або довідки управління ДПС про всі відкритті банківські рахунки, які облікуються за позивачем, та рух коштів по цих рахунках за останні півроку, що передують даті звернення до суду; подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Вказаний судовий збір слід перераховувати на наступні платіжні реквізити: Одержувач УК у м. Рівному/м. Рівне/2203010; Реквізити одержувача (код за ЄДРПОУ) 38012714; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA 4017002;Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Рівненський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа) .

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Зозуля Д.П.