Справа № 826/22361/15
Суддя: Коваленко Н.В.
Дата ухвалення: 2020-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

21 травня 2020 року

Київ

справа №826/22361/15

адміністративне провадження №К/9901/58384/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Коваленко Н.В., суддів: Берназюка Я.О., Шарапи В.М., розглянувши у письмовому провадженні в касаційному порядку справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Глорія Трейд" до Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, за касаційною скаргою Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва у складі судді Чудак О.М. від 23.03.2018 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів: Кобаля М.І., Губської Л.В., Епель О.В. від 27.06.2018,

УСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. У вересні 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Глорія Трейд" (далі - ТОВ «ТД «Глорія Трейд», Товариство, позивач) звернулося з позовом до Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації; далі - Департамент, відповідач), у якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просило:

- визнати неправомірними дії розпорядника публічної інформації - Департаменту щодо прийняття рішення про оприлюднення 30.06.2015 на офіційному веб-порталі Департаменту графіку проведення демонтажу незаконних МАФ та ТС, який у пунктах під №335-347 містить неправдиву інформацію щодо правового статусу споруд, їх власника та їх кількості;

- визнати неправомірним та скасувати рішення відповідача, яке оформлено листом від 16.10.2015 №004-10344, за підписом заступника директора Департаменту (далі - спірне рішення);

- зобов`язати відповідача утриматися від прийняття рішень стосовно нежитлового приміщення будівлі (літ. Н), площею 424,2 кв.м., щодо капітальної споруди (літ. М), площею 260,9 кв.м., нежитлового приміщення будівлі (літ. О) площею 208 кв.м., розташованих на земельній ділянці (кадастровий номер :78:098:0131) за адресою: м. Київ, площа Дружби Народів, 6, пов`язаних з позбавленням чи з обмеженням ТОВ «Торговий дім «Глорія Трейд» у здійсненні права приватної власності, зареєстрованого 31.01.2014 у Державному реєстрі прав на нерухоме майно згідно витягів серії ЕАІ №681648, №681644, №681646.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2. Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.08.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 25.10.2016, позов задоволено частково та скасовано спірне рішення Департаменту. В решті позову відмовлено.

3. 12.01.2018 (згідно з відбитком поштового штемпеля на конверті) Департамент подав заяву про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.08.2016 за нововиявленими обставинами.

4. Обґрунтовуючи вимоги заяви, Департамент посилався на лист Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), датований 20.11.2017, з якого вбачається, що за результатами будівельно-технічного дослідження, проведеного Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, на ділянці, що знаходиться за адресою: площа Дружби Народів (вул. Оболонська), 4, 6, не виявлено ознак улаштування підземних конструкцій, які б могли бути класифіковані як фундаменти, в розумінні державних будівельних норм, та підтверджували наявність (у минулому часі) будівель або споруд (нерухомого майна).

5. Вищенаведені обставини заявник вважає нововиявленими, у зв`язку з чим просив подану ним заяву задовольнити, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.08.2016 скасувати. Прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог Товариства.

6. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.03.2018, залишеною без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 27.06.2018, заяву Департаменту про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишено без розгляду.

7. Постановляючи таку ухвалу, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, виходив з того, що Департамент пропустив строк, встановлений статтею 363 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) для подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, а вказані заявником підстави для поновлення цього строку є неповажними.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

8. Не погоджуючись з вищевказаними судовими рішеннями, якими заяву Департаменту залишено без розгляду, останній подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить їх скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

9. Як вбачається з наявних у справі матеріалів, досліджених судами попередніх інстанцій, Департамент 12.01.2018 засобами поштового зв`язку направив до Окружного адміністративного суду міста Києва заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови від 09.08.2016.

10. У своїй заяві відповідач посилався на те, що про існування нововиявлених обставин йому стало відомо з листа Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20.11.2017, який, як встановлено судами попередніх інстанцій, надійшов до Департаменту наприкінці листопада 2017 року.

11. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2018 вищевказану заяву Департаменту залишено без руху, оскільки така подана з пропуском строку, встановленого пунктом 1 частини першої статті 363 КАС України, а вказані заявником підстави для поновлення цього строку визнані судом неповажними.

12. Порушуючи питання поновлення строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, Департамент посилався на те, що цей орган перебував у процесі реорганізації відповідно до рішення Київської міської ради від 08.12.2016 №544/1548 «Про деякі питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» та виданого на його підставі розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.10.2017 №1297 «Про організаційно - правові заходи щодо виконання рішення Київської міської ради від 08.12.2016 №544/1548 «Про деякі питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» (далі - рішення КМР №544/1548, розпорядження КМДА №1297).

13. Згідно з позицією заявника, проведення організаційно - правових заходів стосовно перейменування Департаменту передбачало, окрім іншого, відкриття нових розрахункових рахунків останнього як головного розпорядника та, відповідно, потребувало додаткового часу для проведення платежів, в тому числі, щодо сплати судового збору, який, з огляду на викладене, було сплачено лише 12.01.2018.

14. Крім того, у клопотанні Департаменту про поновлення строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначалось, що представник заявника - головний спеціаліст відділу правового забезпечення Департаменту Ходорич О.М., який діє від його імені у даній справі, дізнався про існування обставин, які, на його думку, є нововиявленими лише 12.12.2017, оскільки перебував на лікуванні у місті Трускавець Львівської області.

15. Наголошував представник відповідача й на тому, що з 26.12.2017 по 10.01.2018 Ходорич О.М. перебував у відпустці, у зв`язку з чим не мав можливості у цей період подати вищезгадану заяву.

16. Наведені заявником причини пропуску строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визнані судом неповажними, оскільки Департамент не подав жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору з огляду на його перебування у процесу реорганізації, мав власні рахунки та кошти для сплати судового збору, а також не був позбавлений можливості подати вищезазначену заяву в межах встановленого процесуальним законом строку, одночасно скориставшись наявним у нього правом відстрочення або розстрочення сплати такого збору.

17. Заяву Департаменту залишено без руху та встановлено десятиденний з моменту отримання копії ухвали строк для усунення недоліків заяви шляхом подання до суду обґрунтованого клопотання із зазначенням інших поважних причин пропуску строку звернення із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови, прийнятої у цій справі.

18. Копію ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2018 про залишення заяви Департаменту без руху отримано заявником 15.02.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, наявного у матеріалах справи.

19. 26.02.2018 у канцелярії Окружного адміністративного суду зареєстровано клопотання Департаменту щодо поновлення строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в обґрунтування якого, втім, були вказані ті ж самі обставини, яким вже надавалась оцінка в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2018 та які визнані судом неповажними.

20. Оскільки Департамент подав заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами поза межами строку, встановленого процесуальним законом, й не навів поважних підстав для його поновлення, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.03.2018 зазначену заяву було повернуто заявнику без розгляду на підставі положень частини четвертої статті 366 КАС України.

21. Суд першої інстанції, повертаючи заяву Департаменту без розгляду, зазначав, що, з огляду на проведену реорганізацію цього органу, новий розподільчий баланс був затверджений 18.12.2017, однак до цього часу діяв кошторис, який передбачав видатки, в тому числі, й на сплату судового збору. При цьому, заявник не подав жодних доказів стосовно звернення до розпорядника бюджетних коштів з метою сплати судового збору і отримання відповіді про відмову або неможливість сплати такого збору.

22. До того ж, суд першої інстанції звертав увагу на те, що відсутність на робочому місці у зв`язку з перебуванням на лікарняному та у відпустці працівника відповідного структурного підрозділу, який забезпечує представництво інтересів Департаменту, зокрема, у судах, не свідчить про поважний характер причин пропуску строку, встановленого КАС України для подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, оскільки у складі цього ж структурного підрозділу перебували й інші працівники, які також мали можливість дізнатись про обставини, які є нововиявленими, та своєчасно підготувати і подати відповідну заяву.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

23. Мотивуючи касаційну скаргу, Департамент вказував на те, що суди попередніх інстанцій не надали належної правової оцінки аргументам, наведеним в обґрунтовування поважності причин пропуску строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, внаслідок чого дійшли помилкового висновку стосовно відсутності підстав для його поновлення.

24. Зокрема, на переконання скаржника, суди першої та апеляційної інстанцій не врахували, що перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.08.2016 є вкрай важливим, оскільки в іншому разі дозволить Товариству уникнути відповідальності за розміщення тимчасових споруд на території міста за відсутності документів дозвільного характеру і залишить в силі судове рішення, яке не відповідає критеріям законності та обґрунтованості.

25. Решта ж доводів касаційної скарги повторюють аргументи, висловлені Департаментом у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та поданому ним до суду першої інстанції клопотанні про поновлення строку, встановленого пунктом 1 частини першої статті 363 КАС України, а саме - щодо неможливості представнику відповідача дізнатись про існування нововиявлених обставин раніше ніж 12.12.2017 у зв`язку з перебуванням останнього на лікарняному та у відпустці й, внаслідок цього, відсутності можливості своєчасно підготувати і подати таку заяву. У касаційній скарзі також повторюються доводи, які зазначались відповідачем у судах першої та апеляційної інстанцій стосовно відсутності у заявника можливості своєчасно сплатити судовий збір внаслідок реорганізації Департаменту.

26. У відзиві на касаційну скаргу Товариство наполягає на відсутності підстав для її задоволення, оскільки вважає, що наведені скаржником доводи не спростовують висновків судів попередніх інстанцій.

27. ТОВ «ТД «Глорія Трейд» акцентує увагу на тому, що стороною у даній справі виступає саме Департамент, а не головний спеціаліст відділу правового забезпечення Департаменту Ходорич О.М., тому відсутність останнього на робочому місці у зв`язку з перебуванням у відпустці та на лікарняному в день, коли відповідач дізнався про обставини, які, на його думку, є нововиявленими, не свідчить про поважний характер причин пропуску строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

28. Поряд із цим, позивач відзначає, що представництво інтересів відповідача в судах здійснюють не окремі його працівники, а відділ правового забезпечення, у складі якого згідно штатного розпису на 2017 та 2018 роки перебувало 7 осіб, які мали можливість своєчасно підготувати і подати від імені Департаменту заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

29. З урахуванням викладеного позивач вважає правильними та обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій щодо неповажності вказаних Департаментом підстав для поновлення строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

30. Так, у відповідності до частини першої, пункту 1 частини другої статті 361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

31. Порядок і строк подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами визначено статтею 363 КАС України, за приписами пункту 1 частини першої якої заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

32. Згідно з положеннями частин другої - четвертої статті 366 КАС України протягом п`яти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

До заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Крім випадків, визначених статтею 169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 363 цього Кодексу, і суд відхилив клопотання про його поновлення.

33. Отже, зі змісту вищеназваних норм процесуального закону випливає, що моментом, з яким законодавець пов`язує початок перебігу строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, є день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин. У разі пропуску вказаного строку з поважних причин такий може бути поновлений за обґрунтованим клопотанням заявника. При цьому, в разі відхилення зазначеного клопотання, настає процесуальний наслідок у вигляді повернення заяви без розгляду особі, яка її подала.

Оцінка доводів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій

34. Надаючи оцінку наведеним у касаційній скарзі аргументам, колегія суддів відзначає, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

35. Схоже правило встановлено й у частині першій статті 45 КАС України, за змістом якої учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

36. Наведеними правовими нормами КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

37. Отже, особа, зацікавлена у перегляді остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для своєчасної реалізації такого права, використовувати у повному обсязі усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

38. При цьому, Верховний Суд, при прийнятті судових рішень, керується й принципом res judicata, базове тлумачення якого вміщено в рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 03.12.2003 у справі "Рябих проти Росії", від 09.11.2004 у справі "Науменко проти України", від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії", від 19.02.2009 у справі "Христов проти України", від 03.04.2008 у справі "Понамарьов проти України", в яких цей принцип розуміється як елемент принципу юридичної визначеності, що вимагає поваги до остаточного рішення суду та передбачає, що перегляд остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду не може здійснюватися лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а повноваження судів вищого рівня з перегляду (у тому числі касаційного) мають здійснюватися виключно для виправлення судових помилок і недоліків. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03.04.2008).

39. Процедура ж скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, №69529/01, §27, 28, ЄСПЛ, 18.11.2004).

40. Відтак, встановлення законом процесуальних строків, в тому числі й для подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

41. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

42. За наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що підстави пропуску строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які унеможливили або значно ускладнили своєчасне, тобто у межах встановленого законом процесуального строку реалізацію права на подання такої заяви.

43. У справі, яка розглядається, суди попередніх інстанцій встановили, що відповідач пропустив встановлений пунктом 1 частини першої статті 363 КАС України строк у зв`язку з перебуванням з 20.11.2017 по 10.12.2017 на лікарняному та з 26.12.2017 по 10.01.2018 у відпустці працівника Департаменту, який на підставі довіреності представляв його інтереси. Заявник зазначав, що внаслідок цього про існування нововиявлених обставин він дізнався лише 12.12.2017, хоча, як встановили суди попередніх інстанцій, лист КП "Київблагоустрій" від 20.11.2017, у якому було зазначено про такі обставини, надійшов до Департаменту наприкінці листопада 2017 року. На переконання відповідача, вищенаведене перешкодило йому своєчасно підготувати і подати заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

44. Однак, колегія суддів, проаналізувавши такі доводи у ракурсі вищенаведених критеріїв і норм законодавства, вважає за необхідне зазначити про те, що вказані заявником причини пропуску строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не є поважними, оскільки виникли насамперед внаслідок неналежної організації самим Департаментом претензійно - позовної роботи і процесу представництва його інтересів у судових органах, а тому не свідчать про наявність об`єктивних обставин важливого, вагомого, непереборного характеру, які могли б зумовити поновлення цього строку.

45. Не спростовують такого висновку й посилання скаржника на відсутність у нього можливості своєчасно сплатити судовий збір, і, як наслідок, у межах визначеного КАС України строку подати заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, оскільки на підтвердження даних обставин заявником не було подано жодного доказу до судів попередніх інстанцій.

46. З огляду на вищенаведене, Верховний Суд вважає слушними і обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій про неповажність вказаних Департаментом причин пропуску строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, а відтак й відсутність у даному випадку підстав для поновлення цього строку.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

47. Ураховуючи викладене, Верховний Суд, провівши касаційний розгляд справи у межах доводів та вимог касаційної скарги, повноважень, визначених статтею 341 КАС України, не виявив неправильного застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та/або порушень норм процесуального права, а тому не вбачає підстав для скасування оскаржуваних судових рішень, які ухвалені відповідно до закону.

48. Керуючись статтями 340, 341, 344, 349, 350, 355, 356 КАС України, пунктом 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15.01.2020 №460-IX,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.03.2018 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 27.06.2018 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.В. Коваленко

Судді: Я.О. Берназюк

В.М. Шарапа