Справа № 495/10095/16-а
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

20 травня 2020 року

Київ

справа №495/10095/16-а

адміністративне провадження №К/9901/5532/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Шарапи В.М.,

суддів - Єзерова А.А., Чиркіна С.М.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на постанову Одеського окружного адміністративного суду від 18.05.2017 у складі судді Бойко О.Я. та ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 19.09.2017 у складі колегії суддів: Кравця О.О. (головуючий), суддів: Домусчі С.Д., Коваля М.П. у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Кшановського Павла Анатолійовича про визнання дій протиправними та скасування рішення,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

1. У грудні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом у якому просив:

1.1 - визнати протиправними дії відповідача 1 щодо прийняття рішення "Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 №123 на об`єкт: "Будівництво гаража по АДРЕСА_1", прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область";

1.2 - скасувати рішення від 06.12.2016 "Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 №123 на об`єкт: "Будівництво гаража по АДРЕСА_1", прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область".

2. Одеський окружний адміністративний суд постановою від 18.05.2017, залишеною без змін ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 19.09.2017, позов задовольнив частково:

скасував рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 06.12.2016 "Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 №123 на об`єкт: "Будівництво гаража по АДРЕСА_1", прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область". У задоволенні решти позовних вимог - відмовив.

2.1 Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суди першої та апеляційної інстанції прийшли до висновку про відсутність порушення вимог чинного законодавства щодо порядку і підстав проведення перевірки та безпідставність позовних вимог в цій частині щодо відповідача 2.

Щодо суті оскарженого рішення відповідача 1 суди вказали, що воно прийняте всупереч вимогам статті 27 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI) та Порядку №103, оскільки вказані норми дозволяють забудову земельної ділянки з цільовим призначенням для будівництва індивідуальних гаражів на підставі будівельного паспорта.

3. Судами попередніх інстанцій встановлено:

3.1 ОСОБА_1 на праві власності згідно свідоцтва від 02.12.2015 належить земельна ділянка площею 0,003 га цільове призначення для будівництва індивідуальних гаражів за адресою по АДРЕСА_1.

3.2 08.12.2015 Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради позивачу видано будівельний паспорт на будівництва гаража за цією адресою.

3.3 Відповідач 1 здійснив позапланову перевірку діяльності Управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради. Згідно довідки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про результати документальної перевірки Управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради від 16.11.2016 під час перевірки виявлено порушення ним дотримання норм чинного законодавства у видачі будівельних паспортів.

3.4 22.11.2016 Державна архітектурно-будівельна інспекція України видала наказ «Про проведення позапланової перевірки» №859.

3.5 23.11.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області видано направлення №2275 на проведення позапланової перевірки.

3.6 06.12.2016 відповідач 2 за результатами перевірки Управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради склав акт в якому зафіксовано порушення вимог статті 27 Закону №3038-VI та наказу №103 від 05.07.2011 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» (далі - Порядок №103).

3.7 Рішенням відповідача 1 скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 №123 на об`єкт: «Будівництво гаража по АДРЕСА_1», прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область».

Короткий зміст вимог та узагальнені доводи касаційної скарги:

4. Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області звернувся із касаційною скаргою, у якій просить їх скасувати в частині задоволених позовних вимог і ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову у в цій частині.

4.1 Аргументами в обґрунтування доводів касаційної скарги зазначає про неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм статті 27 Закону №3038-VI та Порядку №103, оскільки, на його переконання, цими нормами не дозволено забудову земельної ділянки з призначенням для будівництва індивідуальних гаражів на підставі будівельного паспорта.

5. Позивач подав заперечення на касаційну скаргу, у якому просить суд залишити її без задоволення, а судові рішення судів попередніх інстанцій - без змін. Вказує, що суди під час ухвалення оскаржених рішень не допустили порушень норм процесуального права та правильно застосували норми матеріального права до спірних правовідносин.

Висновки суду за результатами розгляду касаційної скарги:

6. При розгляді касаційної скарги колегією суддів враховуються приписи частин першої-другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України; у редакції , що діяла до 08.02.2020), у відповідності до яких суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

7. Відповідно до вимог частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

8. Повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону №3038-VI, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011 №439/2011, Постановою КМ України від 09.06.2014 №294 Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - Положення про ДАБІ України), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Постановою КМ України від 19.08.2015 № 698 (далі - Порядок №698), чинними на час проведення перевірки та прийняття оскарженого рішення суб`єкта владних повноважень.

9. Відповідно до частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина друга статті 41 Закону №3038-VI).

10. Згідно Порядку №698 нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

З метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень об`єктів нагляду та об`єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення; 5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об`єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

11. Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного контролю також врегульовано Порядком №553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

12. Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону №3038-VI, здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

13. Згідно пункту 11 Порядку №553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта, або місцезнаходження суб`єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов`язану із створенням об`єктів архітектури; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку стану дотримання суб`єктами містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в тому числі під час застосування будівельної продукції; 6) здійснювати контроль за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів архітектури; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців науково-дослідних, дослідно-конструкторських, експертних та проектних установ; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам інспекції забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

14. У зв`язку з цим суд касаційної інстанції погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що відповідачі у даному випадку мали повноваження на здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду та прийняття за його результатами рішення "Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 №123 на об`єкт: "АДРЕСА_1", прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область".

15. Щодо висновку судів попередніх інстанцій про право позивача здійснювати забудову земельної ділянки з цільовим призначенням для будівництва індивідуального гаража на підставі будівельного паспорта, суд касаційної інстанції зауважує, що на законодавчому рівні не визначено поняття присадибної земельної ділянки.

16. Застосовуючи норми статті 27 Закону №3038-VI та Порядку №103, суди попередніх інстанцій виходили із загальних норм Цивільного кодексу України щодо права власника використовувати земельну ділянку на свій розсуд відповідно до її цільового призначення, у тому числі зводити на ній будівлі і споруди (статті 373, 375 кодексу).

17. Між тим згідно статті 27 Закону №3038-VI:

1. Забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

2. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

3. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

4. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

18. На виконання вимог статті 27 Закону №3038-VI Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103), згідно якого:

1.1. Цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону №3038-VI і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок;

1.2. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пункту 2.1. Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

19. Аналіз вказаних правових норм свідчить про те, що на підставі будівельного паспорта може здійснюватися забудова лише присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

20. Суди попередніх інстанцій встановили, що належна позивачу земельна ділянка має цільове призначення для будівництва індивідуального гаража.

21. Попри те, що поняття присадибної земельної ділянки чітко у законодавстві не визначено, Суд касаційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

22. Згідно статті 40 Земельного кодексу України громадянам України за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування можуть передаватися безоплатно у власність або надаватися в оренду земельні ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і гаражного будівництва в межах норм, визначених цим Кодексом.

23. Частиною шостою статті 118 цього Кодексу визначено, що громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.

24. У свою чергу частиною першою статті 121 Земельного кодексу України встановлено, що громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності в таких розмірах: в) для ведення садівництва - не більше 0,12 гектара; г) для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у селах - не більше 0,25 гектара, в селищах - не більше 0,15 гектара, в містах - не більше 0,10 гектара; ґ) для індивідуального дачного будівництва - не більше 0,10 гектара; д) для будівництва індивідуальних гаражів - не більше 0,01 гектара.

25. Статтею 381 Цивільного кодексу України визначено, що:

1. Садибою є земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями.

2. У разі відчуження житлового будинку вважається, що відчужується вся садиба, якщо інше не встановлено договором або законом.

26. Крім того, відповідно до Земельного кодексу України, Закону України "Про землеустрій" наказом Державного комітету України із земельних ресурсів 23.07.2010 №548 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.11.2010 за №1011/18306) затверджено класифікацію видів цільового призначення земель. У секції В розділ 2 землі житлової та громадської забудови класифікуються у підрозділі 02.01. як землі для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), а у підрозділі 02.05. - як землі для будівництва індивідуальних гаражів.

27. Частиною другою статті 24 Закону №3038-VI встановлено, що забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства. При цьому частиною першою статті 3 цього Закону встановлено, що відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються, у тому числі, Цивільним та Земельним кодексами України.

28. За такого правового регулювання та встановлених обставин справи суд касаційної інстанції приходить до висновку, що присадибні земельні ділянки і земельні ділянки для індивідуального гаражного будівництва є різними за своїм цільовим призначенням.

29. Відтак, оскільки земельна ділянка позивача за цільовим призначенням не є присадибною, дачною або садовою земельною ділянкою, її забудову не можна здійснювати на підставі будівельного паспорта.

30. У зв`язку з наведеним суди попередніх інстанцій неправильно застосували до спірних правовідносин норми статті 21 Закону №3038-VI та Порядку №103, а також не застосували норми статей 3, 24 Закону 3038-VI, статей 40, 118, 121 Земельного кодексу України, статті 381 Цивільного кодексу України, Наказу Державного комітету України із земельних ресурсів 23.07.2010 №548.

31. Відповідно до статті 351 КАС України це є підставою для скасування судових рішень про задоволення позову та ухвалення нового про відмову у задоволенні позову, оскільки обставини справи судами встановлено повно. Відповідно касаційна скарга відповідача 1 підлягає до задоволення.

Керуючись пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15.01.2020 №460-IX "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", статтями 341, 345, 349, 351, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області задовольнити.

Постанову Одеського окружного адміністративного суду від 18.05.2017, ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 19.09.2017 у частині задоволення позовних вимог про скасування рішення від 06.12.2016 "Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 №123 на об`єкт: "Будівництво гаража по АДРЕСА_1 - скасувати. Ухвалити в цій частині нове, яким відмовити у задоволенні позову.

У решті постанову Одеського окружного адміністративного суду від 18.05.2017, ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 19.09.2017 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.М. Шарапа

Судді: А.А. Єзеров

С.М. Чиркін