Справа № 638/4641/19
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2020-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2020 р.Справа № 638/4641/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Чалого І.С. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.02.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Омельченко Катерина Олексіївна, пр . Перемоги, 52в , м. Харків, Харківська, 61202, повний текст складено 20.02.20 року по справі № 638/4641/19

за позовом ОСОБА_1

до Державної фіскальної служби України Харківської митниці ДФС , Заступника начальника - начальник управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Харківської митниці ДФС Волокітіна Євгена Петровича

про скасування постанови в справі про порушення митних правил,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду із адміністративним позовом до Державної фіскальної служби України Харківської митниці ДФС та заступника начальника - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Харківської митниці ДФС Волокітіна Євгена Петровича, в якому просив суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову в справі про порушення митних правил № 0269/80700/19 від 28 лютого 2018 року, винесену відповідачем.

В обґрунтування позовних вимог позивачем вказано про те, що ним не скоєно жодних неправомірних дій направлених на звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Зазначає, що ним правдиво зазначено в митній декларації країну походження товару, а саме Угорщина і всі надані ним документи до декларації цього не спростовують. Крім того, в разі виникнення в органів доходів і зборів, сумнівів, щодо походження товару, його можливо визначити за він-кодом транспортного засобу. Більш того такий транспортний засіб в апріорі не виготовляється в Російській Федерації. Все наведене свідчить про неможливість у законний спосіб застосувати для задекларованого транспортного засобу митну ставку в розмірі 17,66%. Крім того позивач зауважує, що ним при поданні митної декларації засвідчено факт країни походження товару (Угорщина), який має юридичне значення, органом доходів і зборів цей факт перевірено та прийнято, крім того при перевірці декларації, митним органом не зауважено про недостатність документів для підтвердження цього факту. Тобто відповідач визнав зазначені в декларації факти достовірними, а надані до неї документи підтверджуючими зазначені факти. При винесенні оскаржуваної постанови, відповідач жодним чином не спростував наведені у митній декларації, юридично значущі для обох сторін факти, і прийняв своє рішення, про притягнення його до відповідальності за ст. 485 МК України, лише на тій підставі, що ним не надано сертифікату про походження товару, що не є об`єктивної стороною вказаного правопорушення. Вважає, що в його діях немає об`єктивної сторони правопорушення передбаченого в ст. 485 МК України, яку в оскаржуваній постанові застосовує відповідач.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.02.2020 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову заступника начальника - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Харківської митниці ДФС Волокітіна Євгена Петровича у справі про порушення митних правил № 0269/80700/19 від 28 лютого 2019 року.

Стягнуто з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь держави судовий збір у розмірі 551,20 грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Зокрема, апелянт посилався на те, що судом першої інстанції не взято до уваги аргументи митного органу, що при подачі митної декларації ТОВ "Авто-Гранд" не подавало сертифікат про походження товару. Сплати остаточного компенсаційного мита за ставкою 17,66% не здійснювалось. Посилається на ст.ст. 36, 43, 44 МК України, якими визначено порядок, документи та випадки обов`язкового подання документу підтверджуючого країну походження товару. Крім того посилається на ст.ст. 336, 345, 289, 293, 295, 278, 297, 264, 266 МК України, яким визначено умови, порядок, особи, строки, обов`язок щодо сплати митних платежів. Вказує, що за результатами акту ГУ ДФС у Харківській області від 05.09.2018 року № 3700/20-40-14-15-07/33120099 "Про результати документальної невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Авто-Гранд" керівником ТОВ "Авто-Гранд" Глуховенко Д.В. порушено вимоги п.2 ч. 3 ст. 44, ч. 1 ст. 257, ст. 278, п. 1 ч. 1 ст. 279, ч.1 ст. 293, ч. 1 ст. 295 МК України та п. 187.8 ст. 187, п. 190.1 ст. 190 ПК України та занижено податкові зобов`язання на загальну суму 124560,96 грн.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Позивач не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що постановою Державної фіскальної служби України від 28 лютого 2019 року в справі про порушення митних правил № 0269/80700/19 ОСОБА_1 , керівника ТОВ "АВТОКОМ-ГРАНД" визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром триста відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 373682,88 гривень.

Згідно мотивувальної частини постанови, в ході перевірки робочою групою, встановлено, що під час митного оформлення митної декларації від 29.02.2016 року № 807110000/2016/002307, ТОВ "АВТО-ГРАНД" не подавало сертифікат про походження товару, сплата остаточного компенсаційного мита за ставкою 17,66% не здійснювалась.

Дана постанова винесена на підставі акту ГУ ДФС у Харківській області від 05.09.2018 року № 3700/20-40-14-15-07/33120099 "Про результати документальної невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Авто-Гранд" (код за ), щодо дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи при обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів по товару з комерційною назвою "Автомобіль легковий, новий, календарний рік виготовлення 2015, марка MERCEDES-BENZ, модель CLA 200 …." оформленого за митною декларацією від 29.02.2016 року № 807110000/2016/002307 за кодом НОМЕР_1 відповідно до УКТ ЗЕД, що надійшов на адресу ТОВ "Авто-Гранд" від ООО "Прогрес" (РФ) на умовах поставки EXW - Москва.

Згідно зазначеної у акті інформації встановлено, що керівником ТОВ "Авто-Гранд" Глуховенко Д.В. згідно митної декларації від 29.02.2016 року № 807110000/2016/002307 здійснено оформлення товару "Автомобіль легковий, новий, календарний рік виготовлення 2015, марка MERCEDES-BENZ, модель CLA 200 ….".

В особистих поясненнях гр-н ОСОБА_1 повідомив, що при митному оформленні автомобіля всі необхідні документи були надані до Харківської митниці ДФС під час митного оформлення і оскільки автомобіль був новий і виготовлений в Угорщині, всі платежі розраховувались ним як для нового авто виготовленого в Угорщині.

Згідно графи 47 митної декларації від 29.02.2016 року № 807110000/2016/002307 декларантом, ТОВ "Авто-гранд" самостійно нараховані та сплачені митні платежі у сумі 150403,64 грн.: мито на нафтопродукти, транспортні засоби та шини до них, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання за ставкою 10% - 58777,35 грн.; акцизний податок на транспортні засоби з робочим об`ємом циліндрів 1595 см3., за ставкою 0,267 EUR на суму 12680,58 грн.; податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання за ставкою 20% на суму 131846,29 грн.

Країна походження товару за митною декларацією №807110000/2016/002307 вказана Угорщина (код країни походження HU).

Згідно з рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 13.11.2015 №АС-344/2015/4411-06 "Про застосування остаточних компенсаційних заходів щодо імпорту в Україні легкових автомобілів походженням з Російської Федерації", яке набрало чинності 03 січня 2016 року, застосовуються остаточні компенсаційні заходи строком на п`ять років щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

- автомобілі легкові та інші моторні транспортні засоби, призначені головним чином для перевезення людей (категорія М1 транспортні засоби, що мають не менше ніж 4 колеса, які використовуються для перевезення пасажирів та мають не більше восьми сидячих місць, крім сидіння водія), нові, з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та з кривошипно-шатунним механізмом чи з двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем або напівдизелем) або оснащені електричними двигунами, за виключенням: транспортних засобів, спеціально призначених для пересування снігом; спеціальних автомобілів для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічних транспортних засобів; моторних транспортних засобів, обладнаних для тимчасового проживання людей. Товар класифікується за товарною позицією 8703 згідно з УКТЗЕД: виробництва ТОВ "Соллерс Далекий Схід" у розмірі 17,66 %; виробництва ВАТ "АвтоВАЗ" 14,57 %; інших виробників у РФ 10,41 %.

Імпорт на митну територію України товару, опис якого наводиться вище, без сертифіката про походження та в разі неможливості визначення його походження здійснюється зі сплатою остаточного компенсаційного мита за ставкою 17,66%.

Не погоджуючись з оскаржуваною постановою в справі про порушення митних правил позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що в порушення ч. 3 ст. 2 КАС України прийняв рішення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності необґрунтовано, тобто без повного дослідження об`єктивної та суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, дійшовши передчасного висновку про доведеність його вини у вчиненні адміністративного правопорушення.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.458 Митного кодексу України (надалі за текстом - МК України) порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Зі змісту ст.485 Митного кодексу України вбачається, що склад вказаного порушення обумовлює наявність в діях декларанта особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу. Диспозиція цієї статті передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність спеціальної протиправної мети однозначно вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

Статтею 530 МК України визначено, що законність та обґрунтованість постанови митниці у справі про порушення митних правил можуть бути перевірені судом або центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, а постанови центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - судом у зв`язку з поданням адміністративного позову або в порядку контролю. Перевірка законності та обґрунтованості постанови у справі про порушення митних правил судом здійснюється у порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Статтею 487 МК України визначено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил, відповідно до ст.489 МК України, зобов`язаназ`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю (ст.495 МК України).

За змістом частини першої статті 36 Митного кодексу України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.

Відповідно до статті 43 Митного кодексу України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару. Країна походження товару заявляється (декларується) органу доходів і зборів шляхом подання оригіналів документів про походження товару. Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару. У разі втрати сертифіката приймається його офіційно завірений дублікат.

У разі якщо в документах про походження товару є розбіжності у відомостях про країну походження товару або органом доходів і зборів встановлено інші відомості про країну походження товару, ніж ті, що зазначені у документах, декларант або уповноважена ним особа має право надати органу доходів і зборів для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару додаткові відомості.

Додатковими відомостями про країну походження товару є відомості, що містяться в товарних накладних, пакувальних листах, відвантажувальних специфікаціях, сертифікатах (відповідності, якості, фітосанітарних, ветеринарних тощо), митній декларації країни експорту, паспортах, технічній документації, висновках-експертизах відповідних органів, інших матеріалах, що можуть бути використані для підтвердження країни походження товару.

Тобто, вказаними нормами, встановлено перелік документів, які можуть підтвердити країну походження товару, одним із яких є сертифікат про походження товару.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 44 Митного кодексу України у разі ввезення товару на митну територію України сертифікат про походження товару подається обов`язково: на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", Про зовнішньоекономічну діяльність".

В той же час, у частині третій статті 48 Митного кодексу України вказано, що у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

В обґрунтування своєї правової позиції про наявність порушення митних правил позивачем, відповідач вказує, що при подачі митної декларації ТОВ "Авто-Гранд" не подавало сертифікат про походження товару. Сплати остаточного компенсаційного мита за ставкою 17,66% не здійснювалось. Посилається на ст.ст. 36, 43, 44 МК України, якими визначено порядок, документи та випадки обов`язкового подання документу підтверджуючого країну походження товару. Крім того посилається на ст.ст. 336, 345, 289, 293, 295, 278, 297, 264, 266 МК України, яким визначено умови, порядок, особи, строки, обов`язок щодо сплати митних платежів. Вказує, що за результатами акту ГУ ДФС у Харківській області від 05.09.2018 року № 3700/20-40-14-15-07/33120099 "Про результати документальної невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Авто-Гранд" керівником ТОВ "Авто-Гранд" Глуховенко Д.В. було порушено вимоги п.2 ч. 3 ст. 44, ч. 1 ст. 257, ст. 278, п. 1 ч. 1 ст. 279, ч.1 ст. 293, ч. 1 ст. 295 МК України та п. 187.8 ст. 187, п. 190.1 ст. 190 ПК України та було занижено податкові зобов`язання на загальну суму 124560,96 грн.

Однак, як встановлено колегією суддів в ході розгляду справи, в митній декларації від 29.02.2016 № 807110000/2016/002307 позивачем задекларована країна походження товару, а саме: автомобілю марки MERCEDES-BENZ, модель CLA 200, - HU (Угорщина) (а.с. 12).

Такі ж дані наведені в графі 16 паспорту транспортного засобу на легковий автомобіль марки MERCEDES-BENZ, модель CLA 200 - "Оргнизация-изготовитель ТС (страна)" - Венгрия (мовою оригіналу) (а.с.94).

Також на підтвердження правомірності своєї правової позиції, позивачем надано до матеріалів справи сертифікат виробництва АО Даймлер, Штутгарт/Німеччина, з якого колегією суддів також встановлено, що легковий автомобіль марки MERCEDES-BENZ, модель CLA 200, вироблений на власному заводі в Угорщині (HU)(Кечкемет (Kecskemet) (а.с. 27).

Отже, з перелічених вище документів встановлено, що відправником та експортером легкового автомобілю марки MERCEDES-BENZ, модель CLA 200 є безпосередньо місце походження товару є HU (Угорщина).

Частиною другою статті 53 Митного кодексу України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. Основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є: зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Таким чином, при митному оформленні автомобіля позивачем було подано усі необхідні документи, передбачені наведеною вище нормою.

Водночас, у разі у виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, орган доходів і зборів може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей (частина перша статті 45 МК).

З матеріалів справи не встановлено, а відповідачем по справі не надано доказів на підтвердження того, що митний орган звертався із відповідним запитом до позивача про підтвердження дійсності документів про походження товару, також не встановлено, що митний орган мав сумніви з приводу відомостей щодо країни походження товарів або мав розбіжності у відомостях про походження товару.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апеляційної скарги, що лише наявність сертифікату походження товару впливає на порядок обчислення компенсаційного мита та формування податкового зобов`язання, оскільки компенсаційне мито сплачується за умови наявності одночасно двох умов: відсутності сертифікату та неможливості визначення походження товару. Згідно Рішення Міжвідомчої комісії імпорт на митну територію Україну товару, відповідно до наведеного у цьому Рішенні опису, без сертифіката про походження та в разі неможливості визначення його походження здійснюється зі сплатою остаточного компенсаційного мита за ставкою 17,66 відсотків.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, з об`єктивної сторони правопорушення передбаченого ст. 485 МК України в частині вчинення дій щодо ухилення від сплати митних платежів, характеризується сукупністю трьох ознак, зокрема: діяння, спрямоване на ухилення від сплати митних платежів, суспільно небезпечні наслідки у вигляді ненадходження до бюджету відповідних платежів, та причинний зв`язок між діянням та наслідками.

Враховуючи, що матеріали справи містять документи на підтвердження походження країни транспортного засобу, а саме: країна HU (Угорщина), які також надавались митному органу під час заявленого позивачем до декларування автомобіля, колегія суддів дійшла висновку, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову зробив передчасні висновки про наявність у діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, допустив неповноту провадження у справі, не з`ясувавши усі необхідні дані щодо встановлення об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення, а саме -походження товару з іншої країни ніж заявлено декларантом та наявності умислу у діях останнього, спрямованого на ухилення від сплати митних платежів, що має важливе значення при визначенні суми митних платежів, які підлягали сплаті та відповідно розміру адміністративного стягнення у разі встановлення обґрунтованих підстав вважати, що у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення передбаченого ст. 485 МК України.

Крім того, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2019 року по справі № 520/4878/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АВТО-ГРАНД" до Головного управління ДФС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, які було виписано на підставі заниження податкового зобов`язання з остаточного компенсаційного мита при ввезенні та декларуванні ОСОБА_1 товару з комерційною назвою "Автомобіль легковий, новий, календарний рік виготовлення 2015, модельний рік виготовлення 2015, марка - MERCEDES-BENZ, модель CLA 200 - 1 шт., Ід. номер кузова: НОМЕР_2 , номер двигуна: НОМЕР_3 , тип двигуна: бензиновий. V дв=1595см3. Колісна формула 2х4, загальна к-ть місць - 5, пасажирський. Виробник: Daimler AG. Країна виробництва: HU (Угорщина). Торгівельна марка MERCEDES-BENZ» за кодом НОМЕР_1 , відповідно до УКТ ЗЕД., позов ТОВ "АВТО-ГРАНД" задоволено, визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Харківській області від 16.10.2018 № та № . Підставою для прийняття такого рішення було встановлення судом відсутності в діях ТОВ "АВТО-ГРАНД" при процедурі митного оформлення порушень Митного законодавства. Дане рішення набрало законної сили.

Відповідно до ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За таких обставин, колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав для визнання протиправною та скасування постанови в справі про порушення митних правил № 0269/80700/19 від 28 лютого 2018 року.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.02.2020 року по справі № 638/4641/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)А.О. Бегунц
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий С.С. Рєзнікова
Повний текст постанови складено 25.05.2020 року