Справа № 635/7071/19
Суддя: Назаренко О. В.
Дата ухвалення: 2020-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 635/7071/19
Провадження 2-а/635/26/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2020 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Назаренко О.В.

за участю секретаря судового засідання - Літінської Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засідання адміністративну справу в порядку спрощеного провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

16 вересня 2019 року до суду подано адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, відповідно до якого позивач просить визнати дії головного інспектора будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Холодного Михайла Миколайовича, скасувати постанову №637-П по справі про адміністративне правопорушення від 06.09.2019 року та закрити справу про адміністративне правопорушення. Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що постанова про накладення адміністративного стягнення від 06.09.2019 року № 637-П була складена головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Холодним Михайло Миколайовичем із грубим порушенням чинного законодавства України внаслідок: 1) відсутності складу адміністративного правопорушення у діях позивача; 2) незаконності порядку здійснення архітектурно - будівельного контролю.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 вересня 2019 року позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишено без руху та надано позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви.

У визначений ухвалою суду від 17 вересня 2019 року термін, позивачем було подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 жовтня 2019 року прийнято позовну заяву позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та відкрито адміністративну справу в порядку спрощеного провадження без виклику учасників справи. Запропоновано сторонам у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали про відкриття спрощеного провадження у справі подати до суду відзив на заяву разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені.

У визначений судом строк відзив відповідачем не подано.

11 листопада 2019 року за наслідками повторного автоматизованого розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який був проведено згідно розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області № 01-02/113 від 11.11.2019 у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 24.10.2019 заяви про звільнення судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_2 у відставку та відповідно до наказу голови Харківського районного суду Харківської області від 28.10.2019 № 05-05/137 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_2 », зазначена справа передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Назаренко О.В.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, але одночасно вони є і вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Судом встановлено, що постановою у справі про адміністративне правопорушення від 06 вересня 2019 року за №637-Н, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1,5,12,13 статті 96 КУпАП.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабміну України за №294 від 09.07.2014 та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року.

За правилами абз.2 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабміном України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, що прямо передбачено п.9 Порядку №553.

Відповідно до п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п.9, 12, 13 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області 13.08.2019 року було сформоване направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 13.08.2019 року № 637-Н на підставі звернення фізичної особи ОСОБА_3 від 30.07.2019 року про порушення суб`єктом містобудування ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 .

За текстом постанови № 637-П по справі про адміністративне правопорушення від 06.09.2019 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Холодним Михайло Миколайовичем, вбачається, що підставою для винесення такої постанови були матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 637-А від 23.08.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 23.08.2019 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.08.2019 року № 637-Пр.

В матеріалах справи відсутні документи, які слугували прийняттю постанови № 637-П по справі про адміністративне правопорушення від 06.09.2019 року, а саме: акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 637-А від 23.08.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 23.08.2019 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.08.2019 року № 637-Пр.

Крім того, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.08.2019 року № 637-Пр, акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 637-А від 23.08.2019 року, складений відповідачем, позивачу належним чином вручено не було. В матеріалах справи відсутні докази про отримання ОСОБА_1 вказаного припису та акту особисто або через засоби поштового зв`язку.

З матеріалів, наданих Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, не вбачається та документально не підтверджується, що ОСОБА_1 була присутня під час здійснення заходів державного нагляду (контролю).

Відповідно до п.21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до п.22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно з вимогами ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У відповідності до термінів, визначених у ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно зі ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

У відповідності до термінів, визначених у ст.1 Закону України "Про архітектурну діяльність", суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування.

В матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 здійснювала підготовчі чи будівельні роботи, забудову території за адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки: :00:017:0203).

Крім того, матеріали адміністративної справи не містять жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того факту, що позивач є замовником будівельних робіт, їх підготовки чи забудови території.

Відповідно до інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку (кадастровий номер земельної ділянки: :00:017:0203), площею 0,0099 га, власником цієї земельної ділянки є ОСОБА_6 (номер запису про право власності: 32913247). Земельна ділянка (кадастровий номер земельної ділянки: :00:017:0203), площею 0,0099 га, власником якої є ОСОБА_6 (номер запису про право власності: 32913247) знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, згідно вищезазначених норм та встановлених фактичних даних, проведення відносно позивача заходів державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі проведення перевірок, а також накладення штрафів без належного доведення порушення у сфері містобудівної діяльності є протиправним.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена в адміністративно правових нормах відповідною статтею Особливої частини КУпАП сукупність ознак, які визначають громадську небезпечність, винність, протиправність вчинку, що призводить до застосування адміністративно правових санкцій. До складу правопорушення входять: об`єкт правопорушення; об`єктивна сторона правопорушення; суб`єкт правопорушення; суб`єктивна сторона правопорушення. Відсутність хоча б одного з елементів складу виключає правову відповідальність.

Згідно з ч.ч., 2, 3 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено, що протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача, відповідний припис та постанова направлялись позивачу поштою та він їх отримав, а відповідно був повідомлений про час, місце та результати розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення відносно нього.

Положеннями ч.ч.2-4 ст.256 КУпАП передбачено, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, і ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №637-П від 06.09.2019 року.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція), була ратифікована Законом України N475/97-ВРвід 17.07.97 року, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.1 ст.6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 3, 6, 7-9, 11, 73-77, 242, 268-272, 286 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Постанову №637-П від 06 вересня 2019 року, складену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Холодним Михайло Миколайовичем щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1,5,12,13 ст.96 КУпАП ОСОБА_1 скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення за ч. 1,5,12,13 ст.96 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Відомості, що не проголошуються:

позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 ;

відповідач- Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області, юридична адреса м. Харків, вул. Космічна, 21 «а» корпус 1.

Суддя О.В.Назаренко