Справа № 160/5195/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

19 травня 2020 року Справа № 160/5195/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Лозицької І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі клопотання позивача про винесення окремої ухвали в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Солода Віталія Михайловича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

13.05.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Солода Віталія Михайловича, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий ріг ради Солода Віталія Михайловича, яка виявилася у порушенні правової позиції, визначеної ст. ст. 3, 19, ч. 2 ст. 28, ст. ст. 34, 49 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий ріг ради Солода Віталія Михайловича, який не вжив заходів усунення причин, які породжують подання заяви (запиту) від 09.09.2019 року вх. № С-840;

- визнати протиправною бездіяльність голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий ріг ради Солода Віталія Михайловича, яка виявилася у неприйнятті після розгляду заяви від 09.09.2019 року вх. № С-840 рішення, постанови, тобто правового акту на підставі ст. ст. 3, 8, 19, ч. 2 ст. 28, ст. ст. 49, 59, 68 Конституції України, ст. ст. 18 19 Закону України «Про звернення громадян» і зазначити закон, вимоги якого порушено, згідно зі ст. 249 КАС України;

- захистити права ОСОБА_1 бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 09.09.2019 року вх. № С-840 шляхом їх визнання окремим пунктом рішення.

Ухвалою суду від 19.05.2020 року була задоволена заява ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та позивача було звільнено від сплати судового збору за подання позову до адміністративного суду.

Ухвалою суду від 19.05.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 263 КАС України.

Разом з позовом позивач надав суду клопотання про винесення окремої ухвали, відповідно до ст. 249 КАС України, чим забезпечити гарантії безстроковості, а також належну правову процедуру втручання у фундаментальні права людини.

Суд, вивчивши доводи позивача, проаналізувавши положення КАС України, дійшов наступних висновків.

Як вбачається зі змісту позову та позовних вимог, ОСОБА_1 вважає, що відповідачем був порушений правовий режим розгляду його заяви (запиту) від 09.09.2019 року вх. № С-840, з урахуванням чого, просить суд постановити окрему ухвалу, відповідно до ст. 249 КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 159 КАС України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

З урахування цього, суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, надаючи докази на їх підтвердження, та мають право подавати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ст. 249 КАС України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень, якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката, відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Враховуючи вищенаведене, проаналізувавши норми КАС України, суд доходить висновку, що вимоги позивача про застосування до відповідача ст. 249 КАС України задоволенню не підлягають. Адже, разом з відзивом на позов відповідач має право надати суду належні, достатні та допустимі письмові докази по суті позовних вимог. Отже, на момент розгляду клопотання позивача у суду відсутні правові підстави для винесення окремої ухвали щодо відповідача.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що у задоволенні клопотання позивача про винесення окремої ухвали, відповідно до ст. 249 КАС України, слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 159, 248, 249, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про винесення окремої ухвали в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Солода Віталія Михайловича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька