Справа № 640/19216/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2020-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

21 травня 2020 року м. Київ№ 640/19216/19
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрянської Я.І., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (вул. Шолуденка, 33/19,Київ,Центральна Частина Києва, Київ,04655, )

про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 позовом до Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування листа повідомлення від нібито 27.06.2019р. № 77036/Х/26-15-13-02-15.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.10.2019р. позовну заяву залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам статей 160, 161 КАС України та встановлено позивачу строк три дні з моменту отримання копії ухвали про залишення позову без руху для усунення недоліків, про які вказано в ухвалі.

Позивачем усунуто недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, відтак позовна заява за формою та змістом відповідає вимогам статей 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі не встановлено. Перешкод для відкриття провадження в адміністративній справі немає.

Зазначений спір згідно з ст. 19 КАС України відноситься до компетенції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Ознайомившись із позовною заявою судом встановлено, що позивачем заявлено позовну вимогу, яка згідно частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України належить до справ незначної складності та відповідно до частини першої статті 257 підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Разом із позовом позивач подав клопотання про розгляд справи за участю позивача у судовому засіданні.

Проаналізувавши подане клопотання, суд зазначає таке.

Згідно з ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Ознайомившись з адміністративним позовом, зокрема, з його предметом, підставами та змістом, суд приходить до висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, а відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням осіб, та вказує про можливість розгляду даної адміністративної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Враховуючи викладене, керуючись ч. 6 ст. 12, ст. 159-168, 171, 257, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі.

2. У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи № 640/19216/19 у судовому засіданні з викликом сторін - відмовити.

3. Повідомити сторін, що справа буде розглядатись суддею Добрянською Я.І. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

4.Запропонувати відповідачу подати до суду у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали про відкриття провадження у справі відзив на позовну заяву (відзив) та докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

5. Роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання ним відзиву на позовну заяву справа буде вирішена на підставі наявних в ній доказів. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

6. Витребувати у відповідача належним чином завірені копії документів та матеріалів, які були підставою для прийняття оскаржуваного рішення та зобов`язати надати їх протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали.

7. Повідомити позивача про його право надати відповідь на відзив відповідача протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву.

8. Повідомити відповідача про його право надати заперечення щодо відповіді на відзив позивача протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

9. Роз`яснити, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення) є правом сторони, такі заяви повинні відповідати вимогам, встановленим статтями 162-164 Кодексу адміністративного судочинства України та подаватись до суду з доказами їх направлення з додатками іншій стороні.

10. Звернути увагу сторін, що письмові докази, які подаються до суду мають бути оформлені відповідно до вимог ст. 94 КАС України, зокрема, вони подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, а якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

11. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

12. Копію ухвали невідкладно надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська