Справа № 495/6037/18
Суддя: Шевчук Ю. В.
Дата ухвалення: 2020-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 495/6037/18
рішення

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

12 травня 2020 року м. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області

у складі головуючого судді - Шевчук Ю.В.,

за участі секретаря судового засідання -Славич Т.М.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одеської області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 04.07.2018 року звернулась до суду з позовною заявою до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одеської області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення. Просить скасувати постанову Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради від 03.01.2018 року №17, якою позивачку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн., та закрити справу про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову позивачка зазначає, що у відповідача відсутні належні та допустимі докази того, що нею дійсно проводились будівельні роботи саме з реконструкції будівлі кафе-бару « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , а будівельні роботи, які проводились, не віднесені до категорії реконструкції. Тому позивачка вважає оскаржувану постанову винесеною за відсутністю відповідних доказів, такою, що не відповідає дійсності, а отже безпідставною, незаконною та такою, що не відповідає критеріям, передбаченим ст. 9, 251 КУпАП.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, проте адвокат Клименко С.Ю., який діє в її інтересах надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

В судове засідання представник відповідача Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одеської області не з`явився, проте надав до суду відзив, відповідно до якого просить у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, оскільки порушення було виявлено в ході позапланової перевірки. Перевіркою встановлено, що матеріал стін та перетинок першого поверху - залізобетонні конструкції, що не відповідає відомостям, зазначеним в характеристиках будинку технічного паспорту - вказаний газобетон. Отже, перевіркою відносно гр. ОСОБА_1 , встановлено проведення нею відповідних будівельних робіт з втручанням в несучі конструкції будівлі, які не відносяться до Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406. Оскільки при розгляді адміністративної справи було встановлено, що саме позивачка має понести відповідальність за дане правопорушення, постанова є законною та такою, що винесена згідно з чинним законодавством.

Відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані письмові пояснення сторін на додані докази, приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з огляду на таке.

Судом встановлено, та матеріалами справи підтверджується, що відповідно до договорів купівлі-продажу №1437, 1440 від 17.10.2017 року позивачка ОСОБА_1 є власником кафе-бару « ІНФОРМАЦІЯ_1 », загальною площею 295,4 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №100526113 та №100518125 від 17.10.2017 року.

Відповідно до Постанови №17 від 03.01.2018 року позивачку ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення увигляді штрафу у сумі 8500,00 грн.

З матеріалів справи вбачається, що 06.12.2017 року керівником Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю було видано наказ №52 про проведення відповідної позапланової перевірки на підставі звернення Сергіївської селищної ради №01-16/987 від 30.10.2017 року (вхідний № 164 від 16.11.2017 року) стосовно дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - будівництво першого та другого поверхів бару « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 .

06.12.2017 року було виписано направлення № 52 для проведення позапланового заходу, згідно з яким на перевірку направлявся головний спеціаліст відділу - Український Денис Валерійович. Строк дії направлення з 06.12.2017 року до 19.12.2017 року.

При проведенні позапланових заходів контролю на об`єкті будівництва, була присутня громадянка ОСОБА_1 , про що свідчить відповідна фотофіксація, яка міститься на диску, наявному в матеріалах справи та підпис позивачки в акті №52, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Вказаним актом перевірки встановлено проведення громадянкою ОСОБА_1 таких будівельних робіт (реконструкція):

-знесення (відсутність) сходів на другий поверх будівлі, які зазначені в технічному паспорті, що підтверджується фотофіксацією;

-знесення (відсутність) тераси, яка зазначена в технічному паспорті на плані поверхів будинку та в експлікації площею 60,6 кв.м, що підтверджується фотофіксацією;

-знесення конструкції даху з покрівлею. Покрівля в технічному паспорті зазначена, як шифер. При проведенні перевірки - дах відсутній, що підтверджується фотофіксацією.

Також перевіркою встановлена заміна міжповерхового перекриття між першим та другим поверхами, між другим поверхом та дахом з існуючих конструкцій на монолітні залізобетонні перекриття, що підтверджується наявністю самих влаштованих монолітних залізобетонних перекрить та опалубки з OSB листів, підпертих дерев`яними стойками-брусками, що підтверджується фотофіксацією.

Перевіркою встановлено, що матеріал стін та перетинок першого поверху - залізобетонні конструкції, що не відповідає відомостям, зазначеним в характеристиках будинку технічного паспорту - вказаний газобетон. Позивачці було видано Припис від 19.12.2017 року, відповідно до якого було вказано на припинення будь-яких будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , та необхідність в двомісячний термін виконати вимоги ЗаконуУкраїни «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 3.1 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджені наказом Мінрегіону України від 04.06.2014 року № 163, будівля - різновид споруди, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучоогороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції.

Відповідно до п. 3.2 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджені наказом Мінрегіону України від 04.06.2014 року № 163, будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджені наказом Мінрегіону України від 04.06.2014 року № 163, реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його технікоекономічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до п. 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 pоку № 406 - роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (CC1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до п. 5.10.1 ДБН В.2.6-162:2010, затверджених наказом Мінрегіонбуду України від 15.11.2010 року № 446 та від 30.12.2010 р. № 571, несуча стіна - стіна, розрахована для сприймання прикладеного навантаження додатково до своєї власної ваги.

Відповідно до п. 5.10.11 ДБН В.2.6-162:2010, затверджених наказом Мінрегіонбуду України від 15.11.2010 року № 446 та від 30.12.2010 року № 571, ненесуча стіна - стіна, не призначена для сприймання навантаження, і яка може бути розібрана без завдання шкоди для несучих конструкцій.

Таким чином, перевіркою відносно громадянки ОСОБА_1 , встановлено проведення нею відповідних будівельних робіт з втручанням в несучі конструкції будівлі, які не відносяться до Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року № 406.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної іяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: - подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних обіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю -щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), та щодо об`єктів, будівництво яких дійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

В зв`язку з тим, що посадовими особами відділу під час перевірки були виявлені порушення вимог містобудівного законодавства (самочинне будівництво), 19.12.2017 року на позивачку ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення та виписано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Вказані документи особисто підписала громадянка Вавшко М.М. Також 19.12.2017 року позивачку було повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, роз`яснено її права.

03.01.2018 року згідно Постанови №17 позивачку ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення частин ч. 2 ст. 8, абз. 2 ч. 2 ст. 24, ч. 2, ч. 4, 5 ст. 26, ч. 1 ст. 29, п. 1 ч. 1 ст. 34 та ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за які передбачена частиною 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу на суму 8500,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Відповідно до п.12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Згідно з п.13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Отже, посилання позивачки на відсутність належних та допустимих доказів того, що нею дійсно проводились будівельні роботи саме з реконструкції вказаного об`єкту є надуманим, необгрунтованим, та такими, що спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи булов чинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 96 КУпАП прийнята згідно з діючим законодавством, з дотриманням встановленої чинним законодавством України процедури, вчинення позивачкою адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП підтверджується відповідними матеріалами справи, суд приходить до висновку про необґрунтованість та безпідставність позовних вимог та не вбачає підстав для задоволення позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2-14, 19-20, 22, 72-77, 118, 192, ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205, ст.ст. 227-228, ч.4 ст.229, ст.ст. 241-246, 250, 268-272, 286, 294 КАС України, ст.ст. 9, 96, 247, 280 КУпАП, суд-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одеської області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, але не раніше дати закінчення карантину в Україні.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя