Справа № 340/1529/20
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 травня 2020 року справа № 340/1529/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, вул. Соборна,7а, м. Кропивницький,25009

про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області виплатити нараховану, але не виплачену суму пенсії за період з 01.12.2016р. по 31.12.2019р.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини та, згідно ч.9 ст.160 КАС України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, позивач просить зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області виплатити нараховану, але не виплачену суму пенсії за період з 01.12.2016 р. по 31.12.2019р.

Однак, як свідчить зміст листа від 20.11.2019 року за №689/Б-11, позивачу фактично відмовлено у виплаті нарахованої їй суми пенсії за період з 01.12.2016р. по 31.12.2019р. При цьому, зміст позовних вимог свідчить, що позивачем не ставиться питання про визнання дій Головного управління з приводу відмови у виплаті їй нарахованої, але не виплаченої пенсії протиправними.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі Union Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії Європейський суд з прав людини зазначив: заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В даному випадку, зі змісту пред`явленого позову та позовних вимог неможливо встановити, яким чином відповідачем порушено право позивача, з урахуванням пред`явлених позовних вимог.

Частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14 листопада 2019 року № 294-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року установлено в розмірі 2102,00 грн.

Тобто розмір судового збору, який повинен був сплатити позивач становить 840,8 грн.

Водночас, судовий збір позивачем не сплачено.

При цьому, позивач зазначає, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п.14 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема позивачі - у справах у порядку, визначеному статтею 12 Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту" (п.14).

До матеріалів справи, в якості доказу звільнення позивача від сплати судового збору надано копію довідки від 15.12.2014 року № про взяття на облік ОСОБА_1 на облік як внутрішньо переміщеної особи.

Суд зазначає, що вказана довідка не свідчить про те, що особа відноситься до осіб, які визначені ст.12 Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту", оскільки предмет позову стосується перерахунку пенсії, а не оскарження рішення з приводу надання статусу біженця.

До позовної заяви позивачем долучено, також пенсійне посвідчення з відміткою "Ветеран праці"

Проте, зазначені документи не підтверджують підстав звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, визначених частиною першою статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Таким чином, позивач у позовній заяві не зазначила підстав звільнення від сплати судового збору, до позовної заяви не додала документу про сплату судового збору або документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України (в редакції Закону від 03.10.2017р. №2147-VIII), суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду:

- нову редакцію позовної заяви у відповідній кількості, в уточненням позовних вимог в частині протиправності дій відповідача;

- документу про сплату судового збору (квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення) за подання адміністративного позову немайнового характеру у відповідності до Закону України "Про судовий збір" у розмірі 840,80 грн. або

- клопотання про звільнення (відстрочення, розстрочення) сплати судового збору з відповідними доказами на підтвердження скрутного матеріального становища.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліку.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- нову редакцію позовної заяви у відповідній кількості, в уточненням позовних вимог в частині протиправності дій відповідача;

- документу про сплату судового збору (квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення) за подання адміністративного позову немайнового характеру у відповідності до Закону України "Про судовий збір" у розмірі 840,80 грн. або

- клопотання про звільнення (відстрочення, розстрочення) сплати судового збору з відповідними доказами на підтвердження скрутного матеріального становища.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко