Справа № 320/2714/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2020 року № 320/2714/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у м. Києві у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Терещука Олександра Дмитровича, Голови Київської обласної державної адміністрації, про визнання протиправною бездіяльності,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Голови Київської обласної державної адміністрації, Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича, в якому з урахуванням уточнення позовних вимог, просить суд:

- визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень - Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича щодо не затвердження нового складу ГР при КОДА протиправною;

- зобов`язати Голову Київської обласної державної адміністрації затвердити новий склад Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації відповідно до Протоколу №1 від 29 січня та 18 лютого 2019 року Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що Головою Київської обласної державної адміністрації допущено протиправну бездіяльність, яка виразилась у незатверджені нового складу Громадської ради при державній адміністрації відповідно до вимог чинного законодавства. Пояснено, що у лютому 2019 року закінчувались повноваження діючої ГР при КОДА, скликаної та затвердженої у лютому 2017 року, у зв`язку із чим, керуючись Положенням про Громадську раду при КОДА, затвердженим Розпорядженням Голови КОДА від 30.03.2011 №299, 14.11.2018 на засіданні цієї ради було утворено ініціативну робочу групу з підготовки Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради. Стверджено, що 29 січня та 18 лютого за участі посадових осіб КОДА відбулись Установчі збори, на яких було визначено чисельний та особовий склад нової ГР, що оформлено відповідним протоколом, направленим голові КОДА для затвердження, проте останній безпідставно та не обґрунтовано не вчинив дій щодо затвердження нового складу ГР при КОДА, посилаючись на те, що ініціативна група з формування ГР не затверджувалась Головою КОДА, персональний склад ініціативної групи не затверджувався, а установчі збори КОДА не проводилися. Позивач зазначає, що діяльність ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування нового складу ГР при КОДА була загальновідома, інформація про проведення зборів та засідань оприлюднена на офіційному веб-сайті, а тому підстав для погодження та затвердження ініціативної групи та персонального складу групи КОДА не було. Крім того, таке погодження не передбачено Положенням про Громадську раду при КОДА, затвердженим Розпорядженням Голови КОДА від 30.03.2011 №299.

Відповідач позов не визнав, подав до суду письмовий відзив, в якому зазначив, що не мав обов`язку щодо затвердження нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації відповідно до Протоколу Установчих зборів №1 від 29 січня та від 18 лютого 2019 року, адже позивачем не дотримано процедури формування складу громадської ради. Наголошував, що приписами Типового положення про громадську раду при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній, Київській та Севастопольській міській, районній, районній у мм. Києві та Севастополі державній адміністрації визначено, що утворення ініціативної групи належить до виключних повноважень органу, при якому утворюється ГР.

Крім цього, звернуто увагу, що у ході формування нового складу Громадської ради позивач керувався Положенням про громадську раду при Київській обласній державній адміністрації, яке не відповідало вимогам чинного законодавства та суперечило їм.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.06.2019 (суддя Терлецька О.О.) позовну заяву ОСОБА_2 було повернуто позивачу.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_2 оскаржив її до суду апеляційної інстанції.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.08.2019 апеляційну скаргу позивача задоволено та скасовано ухвалу Київського окружного адміністративного суду (суддя Терлецька О.О.) від 24 червня 2019 року, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Після повернення адміністративної справи №320/2714/19 до Київського окружного адміністративного суду, 20.08.2019, у зв`язку із перебуванням судді Терлецької О.О. у щорічній відпустці, розпорядженням керівника апарату №235 було призначено повторний автоматизований розподіл справи №320/2714/19.

Згідно витягу з протоколу від 20.08.2019, головуючим суддею для розгляду адміністративного позову, визначено суддю Лисенко В.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.09.2019 відкрито загальне позовне провадження в даній адміністративній справі.

Протокольною ухвалою від 05.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Протокольною ухвалою суду від 10.02.2020 залучено до участі в справі другого відповідача Голову Київської обласної державної адміністрації та на підставі ч. 6 ст. 48 КАС України розпочато розгляд справи спочатку.

Протокольною ухвалою від 03.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання, призначене на 19.05.03.2020, сторони, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не з`явились. Водночас, позивач надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи без його участі. Відповідачі про причини неявки суд не повідомляли, будь яких заяв на адресу суду не надсилали. Враховуючи наведене, керуючись приписами статті 205 КАС України, суд перейшов у письмове провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Як убачається з матеріалів справи, у зв`язку із закінченням повноважень Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації, 14.11.2018 на засіданні ГР було утворено ініціативну робочу групу з підготовки Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради при КОДА, що оформлено протоколом (т. 1 а.с.125-126).

Вказаний протокол листом від 15.11.2018 №40 був надісланий Головою Громадської ради ОСОБА_1 до Голови Київської обласної державної адміністрації та у подальшому оприлюднений на офіційному сайті КОДА (т. 1 а.с. 127).

Судом встановлено, що 29 січня та 18 лютого 2018 року відбулися Установчі збори по формуванню нового складу ГР при КОДА, на яких було обрано ГР при КОДА на 2019-2021 роки, чисельністю 31 член.

Установчі збори були оформлені Протоколом №1 від 29 січня та 18 лютого 2019 року (т.1 а.с. 131-132).

З метою затвердження нового складу ГР при КОДА, 20.02.2019 позивач, як Голова ГР при КОДА, надіслав лист до відповідача з протоколом №1, в якому просив затвердити новий склад Громадської ради при КОДА.

У відповідь, ОСОБА_1 отримав лист від 26.03.2019 №35-05-61, в якому зазначається: "За результатами розгляду повідомляємо, що головою Київської обласної державної адміністрації ініціативна група з формування громадської ради не, затверджувалась. Установчі збори Київською обласною державною адміністрацією не проводились. Враховуючи, що утворення ініціативної групи колишньою громадською радою Київською обласною державною адміністрацією не погоджувалось, персональний склад ініціативної групи не затверджувався, були відсутні правові підстави щодо проведення обласною державною адміністрацією заходів щодо обрання нового складу громадської ради та проведення установчих зборів громадської ради" (т. 1 а.с. 130).

Вважаючи, що факт не затвердження відповідачем нового складу громадської ради при КОДА є допущенням протиправної бездіяльності, яка порушує вимоги чинного законодавства та права і законні інтереси позивача, останній звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які виникли між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Типовим положенням про громадську раду при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній, Київській та Севастопольській міській, районній, районній у мм. Києві та Севастополі державній адміністрації», затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2010 року № 996 «Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики» (далі - Положення або Типове положення), та іншими нормативно-правовими актами.

У відповідності до приписів Типового положення у редакції від 29.05.2015, Громадська рада при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній, Київській та Севастопольській міській, районній, районній у мм. Києві та Севастополі держадміністрації є тимчасовим консультативно-дорадчим органом, утвореним для сприяння участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики.

У своїй діяльності громадська рада керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також Положенням про громадську раду, розробленим на основі цього Типового положення.

Основними завданнями громадської ради є: сприяння реалізації громадянами конституційного права на участь в управлінні державними справами; здійснення громадського контролю за діяльністю органу; сприяння врахуванню органом громадської думки під час формування та реалізації державної політики.

Громадська рада відповідно до покладених на неї завдань: 1) готує та подає органу пропозиції до орієнтовного плану проведення консультацій з громадськістю, а також щодо проведення консультацій, не передбачених таким планом; 2) готує та подає органу пропозиції щодо організації консультацій з громадськістю; 3) подає органу обов`язкові для розгляду пропозиції з питань, щодо яких орган проводить консультації з громадськістю, а також щодо підготовки проектів нормативно-правових актів з питань формування та реалізації державної політики у відповідній сфері, удосконалення роботи органу; 4) проводить відповідно до законодавства громадську експертизу діяльності органу та громадську антикорупційну експертизу нормативно-правових актів та проектів нормативно-правових актів, які розробляє орган; 5) здійснює громадський контроль за врахуванням органом пропозицій та зауважень громадськості, забезпечення ним прозорості та відкритості своєї діяльності, доступу до публічної інформації, яка знаходиться у його володінні, а також дотриманням ним нормативно-правових актів, спрямованих на запобігання та протидію корупції; 6) інформує в обов`язковому порядку громадськість про свою діяльність, прийняті рішення та їх виконання на офіційному веб-сайті органу та в інший прийнятний спосіб; 7) збирає, узагальнює та подає органу інформацію про пропозиції інститутів громадянського суспільства щодо вирішення питань, які мають важливе суспільне значення; 8) організовує публічні заходи для обговорення актуальних питань розвитку галузі чи адміністративно-територіальної одиниці; 9) готує та оприлюднює щорічний звіт про свою діяльність.

Таким чином, на основі Типового положення та Положення про громадську раду, керуючись Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, Громадська рада реалізує надані їй повноваження.

До складу громадської ради можуть бути обрані представники громадських об`єднань, релігійних, благодійних організацій, творчих спілок, професійних спілок та їх об`єднань, асоціацій, організацій роботодавців та їх об`єднань, недержавних засобів масової інформації (далі - інститути громадянського суспільства), які зареєстровані в установленому порядку і провадять діяльність на території України.

До складу громадської ради при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади можуть бути обрані представники інститутів громадянського суспільства, які провадять свою діяльність у сфері, що пов`язана з діяльністю відповідного органу, та в статуті (положенні) яких визначені відповідні цілі і завдання діяльності.

Інститут громадянського суспільства незалежно від своєї організаційної структури та наявності місцевих осередків (відокремлених підрозділів, філій, представництв, місцевих організацій тощо) для участі в установчих зборах делегує одного представника, який одночасно є кандидатом на обрання до складу громадської ради.

Склад громадської ради формується на установчих зборах шляхом рейтингового голосування за осіб, які особисто присутні на установчих зборах та кандидатури яких внесені інститутами громадянського суспільства.

Кількісний склад громадської ради визначається установчими зборами та не може становити більш як 35 осіб.

Строк повноважень складу громадської ради - два роки.

Зважаючи на наведене, строком на два роки обирається склад громадської ради, до якого можуть бути обрані: представники громадських об`єднань, релігійних, благодійних організацій, творчих спілок, професійних спілок та їх об`єднань, асоціацій, організацій роботодавців та їх об`єднань, недержавних засобів масової інформації, які зареєстровані в установленому порядку і провадять діяльність на території України; представники інститутів громадянського суспільства.

Судовим розглядом встановлено та не є спірним, що у лютому 2017 року при Київській обласній державній адміністрації було сформовано Громадську раду, Головою якої був обраний ОСОБА_1 .

У відповідності до вимог законодавства, повноваження вказаної ГР при КОДА закінчувались у лютому 2019 року, у зв`язку із чим, виникла необхідність у формуванні нової Громадської ради.

Так, Типовим положенням унормовано, що для формування складу громадської ради орган не пізніше ніж за 60 календарних днів до визначеної дати проведення установчих зборів утворює ініціативну групу з їх підготовки за участю інститутів громадянського суспільства (далі - ініціативна група).

Якщо при органі вже утворена громадська рада і її повноваження не були припинені достроково, то ініціативна група утворюється органом не пізніше ніж за 60 календарних днів до закінчення її повноважень.

У такому разі кількісний та персональний склад ініціативної групи орган затверджує з урахуванням пропозицій громадської ради.

До складу ініціативної групи входять делеговані члени діючої громадської ради (якщо її повноваження не були припинені достроково), представники інститутів громадянського суспільства, які не представлені у складі громадської ради, представники органу, при якому утворюється громадська рада.

Персональний склад ініціативної групи орган оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня її утворення.

Не пізніше ніж за 45 календарних днів до проведення установчих зборів орган в обов`язковому порядку оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті та в інший прийнятний спосіб підготовлене ініціативною групою та погоджене з ним повідомлення про дату, час, місце, порядок проведення установчих зборів, порядок подання заяв для участі в установчих зборах, відомості про склад ініціативної групи та прізвище, ім`я, електронну адресу та номер телефону відповідальної особи.

Для участі в установчих зборах до ініціативної групи подається заява у довільній формі, підписана уповноваженою особою керівного органу інституту громадянського суспільства.

Приймання заяв для участі в установчих зборах припиняється за 30 календарних днів до їх проведення.

За результатами перевірки документів, поданих інститутами громадянського суспільства, на відповідність встановленим цим Типовим положенням вимогам ініціативна група складає за сім календарних днів до проведення установчих зборів список кандидатів до складу громадської ради, які братимуть участь в установчих зборах, та список представників інститутів громадянського суспільства, яким відмовлено в участі в установчих зборах, із зазначенням підстави для відмови.

Список кандидатів до складу громадської ради, які братимуть участь в установчих зборах, та список представників інститутів громадянського суспільства, яким відмовлено в участі в установчих зборах, із зазначенням підстави для відмови, інформація про результати діяльності інститутів громадянського суспільства за останній рік, біографічні довідки делегованих ними представників, а також уточнена інформація про дату, час та місце проведення установчих зборів, погоджена з органом, оприлюднюються не пізніше ніж за три робочих дні до проведення установчих зборів на офіційному веб-сайті органу та в інший прийнятний спосіб.

Під час проведення установчих зборів, які відкриває уповноважений представник ініціативної групи, з числа кандидатів до нового складу громадської ради обирається лічильна комісія, голова зборів, секретар, заслуховується інформація голови або іншого уповноваженого члена попереднього складу громадської ради про її діяльність, якщо така рада була утворена, а також обирається новий склад громадської ради.

Рішення установчих зборів оформляється протоколом, який складається протягом трьох робочих днів з моменту проведення установчих зборів, підписується головою та секретарем установчих зборів і подається органові.

Орган оприлюднює протокол установчих зборів на своєму офіційному веб-сайті та в інший прийнятний спосіб протягом трьох робочих днів з моменту його надходження.

Орган на підставі протоколу установчих зборів затверджує склад громадської ради і оприлюднює його на своєму офіційному веб-сайті та в інший прийнятний спосіб протягом трьох робочих днів з моменту затвердження.

Наведені положення щодо процедурних питань формування складу громадської ради, свідчать, що, для формування складу громадської ради органом утворюється ініціативна група з підготовки проведення установчих зборів, до складу якої входять делеговані члени діючої громадської ради (якщо її повноваження не були припинені достроково), представники інститутів громадянського суспільства, які не представлені у складі громадської ради, представники органу, при якому утворюється громадська рада, і такий склад ініціативної групи орган оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня її утворення.

Установчі збори відкриває уповноважений представник ініціативної групи, а з числа кандидатів до нового складу громадської ради обирається лічильна комісія, голова зборів, секретар. При цьому, під час проведення установчих зборів заслуховується інформація голови або іншого уповноваженого члена попереднього складу громадської ради про її діяльність, якщо така рада була утворена, а також обирається новий склад громадської ради. Тобто, обов`язковою має бути присутність на установчих зборах: уповноваженого представника ініціативної групи; кандидатів до нового складу громадської ради; голови або іншого уповноваженого члена попереднього складу громадської ради, які інформують про діяльність попереднього складу громадської ради.

Дослідивши наявні матеріали справи у поєднанні з встановленими обставинами, суд зазначає, що як утворення ініціативної робочої групи, так і проведення установчих зборів у ході формування позивачем громадської ради при КОДА, не може вважатись належною та законною процедурою, з огляду на наступне.

Щодо утворення Головою Громадської ради при КОДА ОСОБА_1 ініціативної робочої групи.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначає, що 14.11.2018 на засіданні громадської ради при КОДА була утворена ініціативна робоча група з підготовки установчих зборів для формування нового складу громадської ради при КОДА.

Вказана обставина підтверджується протоколом засідання Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації від 14.11.2018, у Порядку денному якого, міститься питання щодо створення Ініціативної групи з підготовки проведення установчих зборів Громадської ради нового скликання 2019/2020 роки (т.1 а.с. 125-126).

Згідно голосування членів ГР за створення ініціативної групи: "за" - 19, "проти" - 0, "утримались" - 0, рішення прийнято.

Однак, суд зауважує, що як було зазначено вище, відповідно до Типового положення, створення ініціативної групи належить до виключних повноважень органу, у даному випадку - Київської обласної державної адміністрації. Це означає, що голова громадської ради розпочав процедуру формування нової ГР, виходячи за межі передбачених законом компетенції та повноважень.

До того ж, як свідчить зміст протоколу від 14.11.2018, позивач створив ініціативну групу лише у складі членів діючої громадської ради, без розгляду пропозицій представників інститутів громадянського суспільства, які не представлені у складі громадської ради, порушивши цим вимоги статті 8 Типового положення.

Доводячи правомірність своїх дій, позивач посилається на те, що КОДА оприлюднювались протоколи створення ініціативної групи та установчих зборів, а також на те, що на час спірних правовідносин діяльність ГР регламентувалась Положенням про Громадську раду при Київській обласній державній адміністрації, яке затверджено розпорядженням Голови КОДА від 30 березня 2011 року №299.

Суд сприймає такі посилання необґрунтованими, пояснюючи це наступним.

Опрацювавши Положення про Громадську раду при Київській обласній державній адміністрації, яке затверджено розпорядженням Голови КОДА від 30 березня 2011 року №299, судом встановлено, що пунктом 8 Положення передбачено право ГР утворювати ініціативну групу з підготовки установчих зборів для формування нового складу ради, якщо при Облдержадміністрації вже утворена громадська рада.

У той же час, суд звертає увагу, що у відповідності до Типового положення, затвердженого постановою КМУ від 3 листопада 2010 року N 996 "Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики", передбачено, що у своїй діяльності громадська рада керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також Положенням про громадську раду, розробленим на основі цього Типового положення.

Так, 15.02.2015 до Типового положення було внесено зміни, згідно яких повноваження щодо утворення ініціативної робочої групи належать органу.

При цьому, Положення про громадську раду розробляється громадською радою та затверджується органом виконавчої влади, при якому її утворено.

Таким чином, положення громадської ради при КОДА повинно відповідати вимогам чинного законодавства та бути розробленим у відповідності до нього. Водночас, у Положення про Громадську раду при Київській обласній державній адміністрації, яке затверджено розпорядженням Голови КОДА від 30 березня 2011 року №299 не вносились необхідні зміни, тому його використання у діяльності ГР не обґрунтовується правовим чином.

Безпідставними є також доводи позивача про обізнаність КОДА щодо діяльності ініціативної робочої групи з підготовки установчих зборів з огляду на оприлюднення протоколів, оскільки така обставина не впливає та не змінює ініціювання формування позивачем нової ГР, всупереч положенням чинного законодавства.

Щодо проведення установчих зборів Головою Громадської ради при КОДА ОСОБА_1 .

Як стверджує позивач, 29 січня 2019 року та 18 лютого 2019 року (після перерви) відбулись установчі збори, на яких було сформовано чисельний та особовий склад нової ГР при КОДА, що оформлено протоколом №1 та надано Голові КОДА для затвердження.

Проте, Типовим положенням закріплено, що під час проведення установчих зборів, які відкриває уповноважений представник ініціативної групи, з числа кандидатів до нового складу громадської ради обирається лічильна комісія, голова зборів, секретар, заслуховується інформація голови або іншого уповноваженого члена попереднього складу громадської ради про її діяльність, якщо така рада була утворена, а також обирається новий склад громадської ради.

Суд наголошує, що обставина не утворення 14.11.2018 Київською обласною державною адміністрацією ініціативної робочої групи з формування нової ГР, має правовим наслідком неможливість проведення установчих зборів 29.01.2019 та 18.02.2019, відкритих уповноваженим представником ініціативної групи.

Тобто, події 29.01.2019 та 18.02.2019 на які посилається позивач, згідно приписів чинного законодавства, не можуть вважатись установчими зборами по формуванню нового складу ГР при КОДА. Відповідно, твердження позивача про присутність на таких зборах представників органу, при якому утворюється громадська рада, є необґрунтованим.

До того ж, спірними та неоднозначними є обставини щодо фактичної наявності у засіданнях ГР 14.11.2018, 29.01.2019 та 18.02.2019 осіб, зазначених у протоколах ради.

Під час судового засідання, яке відбулось 15.01.2020 судом було допитано свідків: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , показання яких щодо подій у зазначені дати, різняться між собою, що унеможливлює вважати зазначений у протоколах засідань кількісний склад таким, що відповідає дійсності.

За висновками суду, вищенаведене у своїй сукупності вказує на відсутність протиправної бездіяльності відповідача щодо не затвердження нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації відповідно до протоколу №1 від 29 січня та 18 лютого 2019 року Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації.

Між тим, у ході розгляду справи судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 24 квітня 2019 року № 353 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2010 року № 996 «Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики», зокрема, затверджено у новій редакції Типове положення про громадську раду при органах виконавчої влади.

Відповідно до Типового положення, затвердженого у новій редакції, Головою Київської обласної державної адміністрації видано розпорядження від 11 травня 2019 року №262 «Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації».

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що Громадська рада утворена та затверджена у складі розпорядженням від 09.07.2019 №429 «Про затвердження складу громадської ради при Київській обласній державній адміністрації».

Отже, під час розгляду даної справи, при Київській обласній держаній адміністрації була сформована громадська рада, а процедурні рішення її формування є чинними.

Як встановлено частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, а відтак, довели правомірність своїх дій.

У підсумку, з урахування вищенаведеного, суд дійшов висновку про законність дій відповідача, а відтак позовні вимоги вважає такими, що не підлягають задоволенню.

Щодо заяви позивача про постановлення окремої ухвали щодо посадових осіб відповідача ОСОБА_7 та ОСОБА_6 та відкриття щодо них дисциплінарного провадження у порядку статті 249 КАС України, суд зазначає наступне.

Згідно зі ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Окрема ухвала суду є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду грубі порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду.

При цьому, окрема ухвала суду є одним із інструментів механізму стримувань і противаг, превенції вчинення порушень закону, які адміністративний суд не може самостійно усунути шляхом вжиття належних заходів.

Однак, враховуючи, що суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог та про відсутність протиправних дій відповідача, суд не вважає за необхідне задовольняти заяву позивача постановлення окремої ухвали щодо посадових осіб відповідача ОСОБА_7 та ОСОБА_6 та відкриття щодо них дисциплінарного провадження у порядку статті 249 КАС України, суд зазначає наступне

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову, - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.