Справа № 640/13087/19
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2020-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

21 травня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги Військового інституту телекомунікацій та інформатизації на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Військового інституту телекомунікацій та інформатизації до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2019 року Військовий інститут телекомунікацій та інформатизації (далі - Позивач, ВІТІ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі - Відповідач, ОСОБА_1 ) про стягнення з ОСОБА_1 на користь держави в особі ВІТІ 77 248,36 грн. витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.11.2019 року задоволено клопотання ОСОБА_1 та залишено без розгляду позовну заяву ВІТІ .

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції. Крім того, Апелянтом подано заяву про поновлення строку для подання апеляційної скарги.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 295 КАС України, а саме - пропущено п`ятнадцятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи п. 2 ч. 2 ст. 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, копію повного тексту ухвали суду отримано ВІТІ 31.01.2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 83). Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції з урахуванням вихідних днів було 17.02.2020 року. Проте, апеляційну скаргу подано до відділення поштового зв`язку 25.02.2020 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції Позивач зазначив, що має право на поновлення пропущеного строку, оскільки копію оскаржуваної ухвали від 18.11.2019 року отримано ВІТІ 10.02.2020 року, що підтверджується відбитком штампу реєстрації вхідної кореспонденції №387, а тому останнім днем подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції припадає на 25.02.2020 року.

Разом з тим, доводи Апелянта, викладені у заяві про поновлення строку, спростовуються раніше встановленими фактами отримання копії ухвали суду першої інстанції та датою подання апеляційної скарги.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що процесуальний закон визначає датою початку перебігу строку на апеляційне оскарження день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення. Таким чином, датою отримання судового рішення є 31.01.2020 року. При цьому, подальша несвоєчасна реєстрація копії даного рішення у журналі реєстрації вхідної кореспонденції ВІТІ свідчить лише про неналежну організацію внутрішнього документообігу суб`єкта владних повноважень, однак не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку.

Частиною 1 ст. 102 КАС України передбачено, що пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Аналогічна позиція підтримується Верховним Судом, зокрема, у постанові від 17.04.2018 року у справі №826/18588/15.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість твердження апелянта про наявність достатніх правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції. Інших причин поновлення строку звернення до суду відповідачем не зазначено.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи, що Апелянтом пропущено п`ятнадцятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, а викладені у заяві причини пропуску такого строку поважними визнані не були, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання ВІТІ строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом подання заяви про поновлення на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних, на думку Апелянта, причин для його поновлення.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Військового інституту телекомунікацій та інформатизації про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Апеляційну скаргу Військового інституту телекомунікацій та інформатизації на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Військового інституту телекомунікацій та інформатизації до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі - залишити без руху.

Вказати, що Апелянт протягом десяти днів, які обраховуються з моменту отримання копії даної ухвали, але не раніше дня закінчення карантину, запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначити інші причини, які він вважає поважними, для його поновлення.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк