Справа № 240/11386/19
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2020-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 травня 2020 року

Київ

справа №240/11386/19

адміністративне провадження №К/9901/5457/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Шарапи В.М., суддів Бевзенка В.М., Чиркіна С.М., розглянувши питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою заступника прокурора Житомирської області на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 06.11.2019 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2020 у справі №240/11386/19 за позовом заступника прокурора Житомирської області в інтересах держави до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Житомирської обласної ради, Державної служби геології та надр України про визнання протиправними та скасування протоколу, рішення і спеціального дозволу, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник прокурора Житомирської області в інтересах держави звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати протокол № 4785 від 16.05.2019 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин;

- визнати протиправним та скасувати рішення двадцять п`ятої сесії Житомирської обласної ради VII скликання № 1530 від 01.08.2019 «Про розгляд звернення Державної служби геології та надр України від 23.07.2019 №13347/14/12-19 щодо погодження надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ "Земля Інвест"»;

- визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами №6366, виданий 09.09.2019 Державною службою геології та надр України товариству з обмеженою відповідальністю «Земля Інвест».

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06.11.2019, залишеною без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2020, позовну заяву повернуто заступнику прокурора Житомирської області з підстав, передбачених пунктом 7 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України).

У касаційній скарзі заступника прокурора Житомирської області просить скасувати ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 06.11.2019 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2020 і направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

За змістом пункту 2 частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Суд першої інстанції, повертаючи апеляційну скаргу, виходив з того, що у цій справі заступником прокурора Житомирської області не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, з наданням належних доказів, які б підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва у відповідності до статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно частин 3, 4 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

З оскаржуваних судових рішень та касаційної скарги вбачається, що підставою звернення скаржника із позовною заявою до суду слугувала відсутність державного органу, до повноважень якого належить контроль за законністю рішень місцевих, зокрема обласних рад, у сфері надрокористування та який наділений повноваженнями щодо звернення до суду із відповідною категорією позовів.

Повертаючи позовну заяву заступнику прокурору Житомирської області, суди попередніх інстанцій виходили з того, що такі твердження позивача є помилковими, а тому передбачені КАС України і Законом України "Про прокуратуру" виняткові підстави для подання цього позову у заступника прокурора Житомирської області відсутні.

Суди вказали, що функції захисту інтересів держави, про які іде мова у позовній заяві прокуратури, належать, в першу чергу, до компетенції, зокрема, Мінприроди, Держгеонадр, Держекоінспекції і не обов`язково у судовому порядку, а тому право на звернення до суду відповідно до статті 131-1 Конституції України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 КАС України може бути реалізовано прокурором лише у разі, якщо він доведе, що вказані суб`єкти такий захист не здійснюють або здійснюють його неналежним чином. При цьому, в такому випадку прокурор не виступає самостійним ініціатором звернення до суду і, у разі відкриття провадження у справі, не набуває процесуального статусу позивача, яким, в свою чергу, наділяється орган (органи), в особі якого (яких) прокурором подається позовна заява.

Правовий висновок за аналогічних обставин справи викладений у постанові Верховного Суду від 23.10.2019 (справа №0640/4292/18).

За таких обставин, суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність підстав для повернення позовної заяви заступнику прокурору Житомирської області.

Зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень вбачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, правильне застосовування пункту 7 частини 4 статті 169 КАС України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, а тому у відкритті касаційного провадження за даною касаційною скаргою слід відмовити.

З урахуванням викладеного у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтями 248, 328, 333 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою заступника прокурора Житомирської області на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 06.11.2019 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2020 у справі №240/11386/19 за позовом заступника прокурора Житомирської області в інтересах держави до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Житомирської обласної ради, Державної служби геології та надр України про визнання протиправними та скасування протоколу, рішення і спеціального дозволу.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.М. Шарапа

Судді В.М. Бевзенко

С.М. Чиркін