Справа № 540/45/20
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2020-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 травня 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/45/20

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Стас Л.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року по справі № 540/45/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Судовим рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року частково задоволено позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене судове рішення адвокат Меламед В.Б., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що позивач є особою похилого віку, через незаконні дії відповідача не отримує пенсійних виплат, проживає в Ізраїлі та через спалах коронавірусної хвороби не має можливості сплатити судовій збір.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення заявленого клопотання, суд виходить із такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначені підстави для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Згідно п.1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За приписами ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік підстав, зокрема, для звільнення від сплати судового збору, дія яких в даному випадку не розповсюджується на апелянта.

З аналізу викладеного вбачається, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Проте, представником апелянта не було надано жодних доказів на підтвердження обставин, щодо наявності підстав для звільнення від сплати судового збору. Таким чином, фактична та об`єктивна інформація щодо майнового стану апелянта на час звернення з даною апеляційною скаргою у суду відсутня.

Крім того, суд зауважує, що згідно позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 04.07.2018р. у справі № 686/114/16, положення Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи; у кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі «Kniat v. Poland», заява № 71731/01; п. 63- 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland», заява № 73547/01).

Також необхідно зазначити, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (див. рішення у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, cерія А, № 93).

Стосовно доводів представника апелянта, що позивач знаходиться у групі ризику та обмежений у пересуванні під час дії карантину, пов`язаного із розповсюдженням коронавірусної хвороби, а тому не має можливості сплатити судовий збір, суд зазначає, що апелянт діє через свого представника Меламед В.Б., який перебуває в Україні та обізнаний про процесуальний обов`язок щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення.

Отже, оскільки заявлене представником апелянта клопотання про звільнення від сплати судового збору не містить обґрунтованих доводів (документально підтверджених) щодо неможливості сплатити судовий збір, клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Законом України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір сплачується в розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 1152,60 грн. повинно бути перераховано або внесено на рахунок № UA1015008, отримувач коштів - УК у м.Одесі/Приморський р-н/22030101 (), банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди), призначення платежу : *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України;Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), П`ятий апеляційний адміністративний суд.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу.

Таким чином, згідно ст. 169 КАС України апеляційна скарга має бути залишена без руху, з наданням строку для усунення недоліків - подання документу, що підтверджує сплату судового збору.

Також, враховується, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 року по 03.04.2020 року на всій території України встановлено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 року № 239 до зазначеної постанови № 211 внесено зміни, відповідно до яких карантин продовжено до 22.05.2020 року.

Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги - протягом десяти днів з моменту вручення ухвали, але не пізніше десяти днів з моменту закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала у касаційному порядку не підлягає оскарженню.

Суддя: Стас Л.В.