Справа № 360/1683/20
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2020-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

19 травня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/1683/20

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Свергун І.О.,

за участі секретаря судового засідання - Карча В.М.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області до Кононівського закладу загальної середньої освіти I-II ступенів Біловодської селищної ради Луганської області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),

ВСТАНОВИВ:

23.04.2020 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області (далі - позивач, ГУ ДСНС у Луганській області) до Кононівського закладу загальної середньої освіти I-II ступенів Біловодської селищної ради Луганської області (далі - відповідач, Кононівський ЗЗСО I-II ступенів), в якому позивач просив суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Кононівського закладу загальної середньої освіти I-II ступенів Біловодської селищної ради Луганської області у вигляді зупинення експлуатації будівель та приміщень, розташованих за адресою: 92810, Луганська область, Біловодський район, с. Кононівка, вул. Центральна, буд. 8, до повного усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки в зазначеній будівлі, вказаних в акті перевірки.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що у період з 23.01.2020 по 24.01.2020 відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та наказу ГУ ДСНС у Луганській області № 405-НО від 13.12.2019 «Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю)», на підставі посвідчення на проведення перевірки № 14 від 10.01.2020, здійснено позапланову перевірку відповідача - Кононівського ЗЗСО I-II ступенів, з метою перевірки виконання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

За результатами перевірки складено Акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 14 від 24.01.2020, яким виявлено порушення КЦЗУ, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697, та інших діючих нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки, а саме:

1) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, п. 1, п.п. 1.2 - приміщення будівлі не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

2) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п.п. 2.5 - дерев`яні елементи горищних покриттів не оброблені засобами вогнезахисту;

3) Пункту 2 частини першої статті 20 КЦЗУ - працівників закладу не забезпечено засобами індивідуального захисту;

4) НАПБ А.01.001-2014; Розділу IV, п. 1, п. 1.21, ДСТУ Б В.2.5-38:2008 - відсутня технічна документація на установки захисту від прямих ударів блискавки і заземлення високих потенціалів будівлі закладу;

5) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, гл. 3, п. 3.24, 3.25 - будівлі закладу не забезпечені необхідною кількістю води для здійснення цілей пожежогасіння;

6) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III, п. 2, п.п. 2.22 - не забезпечено адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях які освітлюються у темний час доби;

7) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, п. 3, п. п. 3.8 - не забезпечено доукомплектування первинними засобами пожежогасіння - вогнегасниками приміщень та споруд закладу, відповідно до чинних норм;

8) Наказу МВС України від 15.01.2018 № 25, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.02.2018 за № 225/31677; Розділу VI, п. 5 - не передбачено по одному газовому вогнегаснику з величиною заряду вогнегасної речовини 3 кг і більше на електрощитову;

9) НАПБ А.01.001-2014; Розділу IV, п. 1, п.п 1.6 - допускається з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в електромережах здійснювати за допомогою «скрутки» в будівлі закладу;

10) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п. п. 2.37. - допускається замикати на замки двері на шляхах евакуації;

11) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III, п. 2, п.п. 2.16 - допускається встановлення глухі ґрати на вікнах приміщень закладу;

12) Наказу МНС України від 23.02.2006 № 98, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.03.2006 за № 286/12160 - не проведено ідентифікацію об`єкту з урахуванням всіх наявних джерел небезпеки (топкова);

13) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п. п. 2.9 - не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 "Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", а також клас зони згідно з "Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок" для приміщення топкової;

14) Наказу МВС України від 15.01.2018 №25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників», Розділу IV, п.2, абз.7 - допускається експлуатування вогнегасників за відсутності розтруба;

15) НАПБ А.01.001-2014; Розділу IV, п. 1, п. п. 1.17 - допускається встановлювання електророзеток на горючу основу у приміщеннях закладу;

16) НАПБ А.01.001-2014 Розділу IV, п. 1, п.п 1.8 - допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у приміщеннях закладу;

17) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, п. 3, п.п 3.15 - не забезпечено встановлення та розміщення вогнегасників у легкодоступних та видних місцях;

18) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III, п. 2, п.п. 2.37 - допускається улаштовування на шляху евакуації металевої труби опалення;

19) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п.п. 2.12 - допускається використовувати приміщення закладу не за призначенням, засмічувати та захаращувати їх сторонніми предметами.

Подальша експлуатація будівель та приміщень Кононівського ЗЗСО I-II ступенів з виявленими порушеннями створює реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей. Їх невиконання та не усунення прямою дією впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає: на забезпечення безпеки при використанні та експлуатації будівель та приміщень Кононівського ЗЗСО I-II ступенів, його вихованців, відвідувачів, співробітників у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; на ліквідацію пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації, на забезпечення всіх осіб, що знаходяться в будівлі індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри тощо.

Вихованці, співробітники та відвідувачі Кононівського ЗЗСО I-II ступенів постійно перебувають під реальною загрозою втрати життя та отримання травм чи шкоди своєму здоров`ю через невиконання та ігнорування керівництвом та посадовими особами відповідача вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки.

Ухвалою суду від 27.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, визначено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

18.05.2020 від відповідача надійшов відзив на позов (арк. спр. 27-33), в обґрунтування якого останній послався на таке. Відповідно до акта, складеного ГУ ДСНС у Луганській області, виявлено ряд порушень вимог законодавства, частина з яких на даний момент була усунена, а саме: встановлені електророзетки на епоксидній основі; двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах за наявності людей не замикаються; ліквідовано улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у приміщенні; приміщення використовуються за призначенням, не захаращені сторонніми предметами; шляхи евакуації в приміщенні закладу не захаращені різними матеріалами; з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; придбані маски медичні як засоби індивідуального захисту. Було оплачено штраф з порушення правил пожежної безпеки. Навчальний заклад має централізоване фінансування відділу освіти, тому було надіслано клопотання від 28.02.2020 № 11 на відділ освіти виконавчого комітету Біловодської селищної ради щодо фінансування зазначених в Акті порушень: для обробки засобами вогнезахисту дерев`яних елементів горищних покриттів, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, відповідачем планується заключити договір з відповідною організацією; обладнання приміщення будівлі системою протипожежного захисту; обладнання будівлі закладу зовнішніми установками від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів; обладнання резервуару для забезпечення будівлі необхідною кількістю води для здійснення цілей пожежогасіння; забезпечення адресною вказівкою (назва вулиці, номер будинку), встановленою на фасаді будівлі, що освітлюється у темний час доби; доукомплектування первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками з відвідними трубами); придбання газового вогнегасника з величиною заряду вогнегасної речовини 3 кг і більше на приміщення електрощитової; заключення договору для обробки килимів та килимової доріжки протипожежними речовинами в приміщенні дошкільного підрозділу.

Відповідач зазначає, що настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища. Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

При цьому під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача, як суб`єкта владних повноважень, звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування. На підставі викладеного відповідач просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання не прибув, просив розглядати справу без його участі (арк. спр. 46).

Представник відповідача в судове засідання також не прибув, у відзиві на позов, окрім іншого, просив розглядати справу без його участі (арк. спр. 33).

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст. 72-77 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов такого.

Судом установлено, що Кононівський ЗЗСО I-II ступенів зареєстрований у якості юридичної особи 01.02.2006, № запису 1 000155, підписантом та керівником є Бабенко Наталія Михайлівна , засновником - вищий орган управління, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 24.04.2020 за № (арк. спр. 17-19).

Відповідно до Статуту Кононівського ЗЗСО I-II ступенів, затвердженого рішенням 4 сесії Біловодської селищної ради сьомого скликання від 22.12.2017 № 4/26 - Кононівський ЗЗСО I-II ступенів знаходиться у комунальній власності Біловодської селищної об`єднаної територіальної громади та є закладом загальної середньої освіти (п.1.1), засновником закладу освіти є Біловодська селищна рада Біловодського району Луганської області (п.1.4) (арк. спр. 36-43).

На підставі наказу ГУ ДСНС України в Луганській області від 13.12.2019 № 405-НО "Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю)" (арк. спр. 5-6) та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 10.01.2020 № 14 (арк. спр. 7) посадовою особою Біловодського МРВ ГУ ДСНС у Луганській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) Кононівського ЗЗСО I-II ступенів за адресою: Луганська область, Біловодський район, с. Кононівка, вул. Центральна, буд. 8, за наслідками якої складено акт від 24.01.2020 № 14 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (арк. спр. 8-13).

Вищезазначеним актом перевірки виявлено наступні порушення:

1) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, п. 1, п.п. 1.2 - приміщення будівлі не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

2) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п.п. 2.5 - дерев`яні елементи горищних покриттів не оброблені засобами вогнезахисту;

3) Пункту 2 частини першої статті 20 КЦЗУ - працівників закладу не забезпечено засобами індивідуального захисту;

4) НАПБ А.01.001-2014; Розділу IV, п. 1, п. 1.21, ДСТУ Б В.2.5-38:2008 - відсутня технічна документація на установки захисту від прямих ударів блискавки і заземлення високих потенціалів будівлі закладу;

5) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, гл. 3, п. 3.24, 3.25 - будівлі закладу не забезпечені необхідною кількістю води для здійснення цілей пожежогасіння;

6) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III, п. 2, п.п. 2.22 - не забезпечено адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях які освітлюються у темний час доби;

7) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, п. 3, п. п. 3.8 - не забезпечено доукомплектування первинними засобами пожежогасіння - вогнегасниками приміщень та споруд закладу, відповідно до чинних норм;

8) Наказу МВС України від 15.01.2018 № 25, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.02.2018 за № 225/31677; Розділу VI, п. 5 - не передбачено по одному газовому вогнегаснику з величиною заряду вогнегасної речовини 3 кг і більше на електрощитову;

9) НАПБ А.01.001-2014; Розділу IV, п. 1, п.п 1.6 - допускається з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в електромережах здійснювати за допомогою «скрутки» в будівлі закладу;

10) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п. п. 2.37. - допускається замикати на замки двері на шляхах евакуації;

11) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III, п. 2, п.п. 2.16 - допускається встановлення глухі ґрати на вікнах приміщень закладу;

12) Наказу МНС України від 23.02.2006 № 98, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.03.2006 за № 286/12160 - не проведено ідентифікацію об`єкту з урахуванням всіх наявних джерел небезпеки (топкова);

13) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п. п. 2.9 - не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 "Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", а також клас зони згідно з "Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок" для приміщення топкової;

14) Наказу МВС України від 15.01.2018 №25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників», Розділу IV, п.2, абз.7 - допускається експлуатування вогнегасників за відсутності розтруба;

15) НАПБ А.01.001-2014; Розділу IV, п. 1, п. п. 1.17 - допускається встановлювання електророзеток на горючу основу у приміщеннях закладу;

16) НАПБ А.01.001-2014 Розділу IV, п. 1, п.п 1.8 - допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у приміщеннях закладу;

17) НАПБ А.01.001-2014; Розділу V, п. 3, п.п 3.15 - не забезпечено встановлення та розміщення вогнегасників у легкодоступних та видних місцях;

18) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III, п. 2, п.п. 2.37 - допускається улаштовування на шляху евакуації металевої труби опалення;

19) НАПБ А.01.001-2014; Розділу III. п. 2, п.п. 2.12 - допускається використовувати приміщення закладу не за призначенням, засмічувати та захаращувати їх сторонніми предметами.

Акт підписано директором Кононівський ЗЗСО I-II ступенів без зауважень (арк. спр. 13).

Станом на дату розгляду справи заходи державного нагляду (контролю) з метою перевірки усунення порушень, зазначених в Акті, не проводилися, відповідачем визнається, що порушення повністю не усунуті.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Згідно з частиною першою статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

В силу статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Приписами статті 4 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України та полягають у:

1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга статті 70 Кодексу цивільного захисту України).

Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Надаючи оцінку встановленим Актом порушенням та можливим наслідкам їх неусунення позивачем, суд зазначає таке.

Пунктом 1.2. глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в України, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ), визначено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Відповідно до пункту 2.5. глави 2 розділу ІІІ ППБУ у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Пунктом 2 частини першої статті 20 КЦЗУ визначено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту.

Пункт 1.21. глави 1 розділу ІV ППБУ передбачає, що захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Згідно з пунктом 3.24. глави 3 розділу V ППБУ бочки з водою повинні встановлюватись у виробничих, складських та інших приміщеннях, спорудах у разі відсутності внутрішнього протипожежного водогону та за наявності горючих матеріалів, а також на території об`єктів, індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків. Їх кількість у приміщеннях повинна визначатися з розрахунку одна бочка на 250-300 м-2 захищуваної площі.

Бочки для зберігання води з метою пожежогасіння повинні мати місткість не менше ніж 0,2 м-3 і мають бути укомплектовані пожежним відром місткістю не менше ніж 0,008 м-3 (пункт 3.25. глави 3 розділу V ППБУ).

Відповідно до пункту 2.22 глави 2 розділу ІІІ ППБУ будинки та інші об`єкти мають бути забезпечені адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби.

Пунктом 3.8 глави 3 розділу V ППБУ визначено, що необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку на об`єкті окремо для кожного поверху та приміщення, а також для етажерок відкритих установок. Якщо в одному приміщенні знаходяться декілька різних за пожежною небезпекою виробництв, не відділених одне від одного протипожежними стінами, то всі ці приміщення повинні забезпечуватись вогнегасниками, пожежним інвентарем та іншими видами засобів пожежогасіння за нормами найбільш небезпечного виробництва.

Згідно з пунктом 5 розділу VІ Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.01.2018 № 25, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 р. за № 225/31677, будинки адміністративного та побутового призначення і громадські будинки на кожному поверсі повинні мати не менше двох переносних (порошкових, водопінних або водяних) вогнегасників з масою заряду вогнегасної речовини 5 кг і більше. Крім того, слід передбачати по одному газовому вогнегаснику з величиною заряду вогнегасної речовини 3 кг і більше: на 20 м-2 площі підлоги в офісних приміщеннях з оргтехнікою, коморах, електрощитових, вентиляційних камерах та інших технічних приміщеннях; на 50 м-2 площі підлоги в приміщеннях архівів, машзалів, бібліотек, музеїв.

Пунктом 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ передбачено, що з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Пунктом 2.37 глави 2 розділу IIІ ППБУ визначено, що не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами; забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з`єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах; розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків; знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали; розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення; робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках; знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток; заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях; знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх; розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали.

Відповідно до пункту 2.16 глави 2 розділу IIІ ППБУ у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті). Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

Пунктом 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої Наказом МНС України від 23.02.2006 N 98, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 20 березня 2006 р. за N 286/12160, визначено, що ідентифікація передбачає аналіз структури об`єктів господарської діяльності та характеру їх функціонування для встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення НС, а також визначення рівнів можливих НС.

Для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (пункт 2.9 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 розділу ІV Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.01.2018 № 25, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 р. за № 225/31677, забороняється використовувати вогнегасники за відсутності розтруба або гнучкого рукава (залежно від типу вогнегасника).

Відповідно до пункту 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

Улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт (пункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ).

Відповідно до пункту 3.15 глави 3 розділу V ППБУ вогнегасники слід встановлювати у легкодоступних та видних місцях, а також у пожежонебезпечних місцях, де найбільш вірогідна поява осередків пожежі. При цьому необхідно забезпечити їх захист від потрапляння прямих сонячних променів та дії опалювальних та нагрівальних приладів. Відстань між місцями розташування вогнегасників не повинна перевищувати: 15 м - для приміщень категорій А, Б, В (горючі гази та рідини); 20 м - для приміщень категорій В, Г, а також для громадських будівель та споруд. Пожежні щити (стенди), інвентар, інструмент, вогнегасники в місцях установлення не повинні створювати перешкоди під час евакуації.

Забороняється використовувати горища, технічні поверхи й приміщення (у тому числі вентиляційні камери, електрощитові) не за призначенням, розміщувати в них виробничі і складські дільниці, засмічувати та захаращувати їх сторонніми предметами. Двері горищ, технічних поверхів, вентиляційних камер, електрощитових, підвалів повинні утримуватися зачиненими. На дверях слід вказувати місце зберігання ключів. Вікна горищ, технічних поверхів, підвалів повинні бути засклені (пункт 2.12, глави 2, розділу ІІІ ППБУ).

Частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Суд наголошує, що згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 73 КАС України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 75 КАС України).

Відповідно до частини першої та третьої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи.

Посилання відповідача у відзиві на позов на те, що ним вживаються заходи, спрямовані на усунення порушень пожежної та техногенної безпеки, встановлені Актом від 24.01.2020 № 14, судом оцінюються критично, оскільки відповідачем не надано суду жодних належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження того, що відповідачем вживаються заходи щодо створення безпечних умов функціонування Кононівського ЗЗСО I-II ступенів.

Також суд зазначає, що встановити усунення відповідачем виявлених в ході перевірки порушень може виключно позивач шляхом проведення нової перевірки та оформлення її результатів. Натомість повторна перевірка позивачем не проводилася.

Відповідний правовий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 823/589/16.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні. Забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Встановлені позивачем порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті від 24.01.2020 № 14, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі. Тобто, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Також згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Крім того суд вважає за необхідне зазначити, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до Кононівського ЗЗСО I-II ступенів захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки в закладі освіти. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 16.05.2019 у справі № 812/1296/18 (реєстраційний № рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 81759628).

Враховуючи приписи частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відновлення експлуатації будівлі, споруд та приміщень скаржника можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Суд зауважує, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд, приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

З огляду на наведене, враховуючи встановлені судом під час розгляду справи порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, а також не надання відповідачем доказів усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в акті перевірки від 24.01.2020 № 14, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, суд дійшов висновку про застосування до Кононівського ЗЗСО I-II ступенів заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації будівель та приміщень, розташованих за адресою: 92810, Луганська область, Біловодський район, с. Кононівка, вул. Центральна, буд. 8, до повного усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки в зазначених будівлях, вказаних в акті перевірки від 24.01.2020 № 14.

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, які слід задовольнити.

За приписами статті 139 КАС України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 19, 20, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області до Кононівського закладу загальної середньої освіти I-II ступенів Біловодської селищної ради Луганської області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Кононівського закладу загальної середньої освіти I-II ступенів Біловодської селищної ради Луганської області (92810, Луганська область, Біловодський район, с. Кононівка, вул. Центральна, буд. 8, ) у вигляді зупинення експлуатації будівель та приміщень, розташованих за адресою: 92810, Луганська область, Біловодський район, с. Кононівка, вул. Центральна, буд. 8, до повного усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки в зазначених будівлях, вказаних в Акті перевірки від 24 січня 2020 року № 14.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України строк оскарження судового рішення продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Повний текст рішення складено 20 травня 2020 року.

Суддя І.О. Свергун