Справа № 560/2625/19
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

Справа № 560/2625/19

20 травня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Полотнянка Ю.П.

суддів: Драчук Т. О. Ватаманюка Р.В.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УТЕК-ПОДІЛЛЯ" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Головне управління ДПС у Хмельницькій області подало апеляційну скаргу, яка надійшла до Сьомого апеляційного адміністративного суду 05 лютого 2020 року.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14 лютого 2020 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області залишено без руху в порядку ст. 296 КАС України у зв`язку із несплатою судового збору та надано строк для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

У визначений судом строк відповідач недоліки апеляційної скарги не усунув, відтак, ухвалою суду апеляційної інстанції від 04 березня 2020 року відмовлено відповідачу у продовженні строку для усунення недоліків, апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій повернуто скаржнику. Вказану ухвалу суду отримано представником відповідача 16 березня 2020 року.

02.04.2020 року Головне управління ДПС у Хмельницькій області повторно подало апеляційну скаргу на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.01.2020, при цьому, пропустив, встановлений КАС України строк на апеляційне оскарження судового рішення.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження при поданні апеляційної скарги відповідач вказував те, що вчасно подав апеляційну скаргу на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.01.2020, однак ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 04.03.2020 вказану апеляційну скаргу повернуто відповідачу у зв`язку із несплатою судового збору. Зазначив, що на момент подання апеляційної скарги відповідача було позбавлено можливості здійснити сплату судового збору, оскільки на період з 14.02.2020 по 23.03.2020 рахунки ГУ ДПС у Хмельницькій області за КЕКВ 2800 заблоковано. Додатково зазначено, що відповідач сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги згідно платіжного доручення від 24.03.2020 №1192.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27.04.2020 визнано неповажними підстави пропуску відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року та ухвалою суду від 27.04.2020 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.01.2020 залишено без руху. Запропоновано апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

На виконання вимог вказаної ухвали, у встановлений судом термін, апелянт надіслав до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій вказав, що апеляційну скаргу було подано вчасно, без порушення строків, визначених ст. 295 КАС України, однак на період з 14.02.2020 по 23.03.2020 рахунки ГК ДПС у Хмельницькій області за КЕКВ 2800 заблоковано, у відповідача не було технічної можливості вчасно виконати вимоги ухвалу суду та сплатити судовий збір, тобто вказав ідентичні підстави для поновлення строку, яким апеляційним судом вже було надано оцінку.

Дослідивши зазначену заяву суд вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За приписами ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Так, у апеляційній скарзі відповідач зазначає, що копію рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.01.2020 отримав 30.01.2020, однак згідно штампу поштової установи апеляційну скаргу на вказане рішення відповідач подав 30.03.2020, тобто з пропуском строку встановленого законом.

У обґрунтування поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження при поданні апеляційної скарги скаржник вказує на те, що вперше звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року в межах строку, встановленого статтею 295 КАС України.

Судом встановлено, що ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 04.03.2020 апеляційну скаргу повернуто скаржнику на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України у зв`язку з тим, що заявником не усунуто недоліки, які стали підставою для залишення апеляційної скарги без руху (ненадання документа про сплату судового збору у розмірі та порядку визначеному законом).

Скаржник вдруге 02.04.2020 подав апеляційну скаргу у даній справі з пропуском, встановленого КАС України строку апеляційного оскарження судових рішень.

У поданому клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення доводи податкового органу зводяться до того, що відсутність бюджетних асигнувань необхідних для сплати судового стало підставою, яка з об`єктивних причин унеможливила проведення своєчасної оплати судових витрат у даній справі та звернення до суду апеляційної інстанції у строки, передбачені нормами КАС України.

Також зазначає, що на момент повторного звернення з апеляційною скаргою, усунута причина, яка стала підставою для повернення скаржнику вперше поданої апеляційної скарги, що є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів вважає, що наведені скаржником у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями, можуть скористатися правом їх оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

ДФС та її територіальні органи (органи доходів і зборів) є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

Таким чином, у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

При вирішенні питання про поновлення строку апеляційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 295 КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

Отже, доводи скаржника щодо неналежного фінансування з боку державного бюджету не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження судового рішення, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Щодо посилання заявника на те, що відповідно до Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину, то слід зазначити, що процесуальні строки продовжуються на строк дії карантину у випадку коли процесуальний строк почав перебіг під час дії карантину. Однак, в даному випадку слід зазначити, що рішення суду першої інстанції прийнято 14 січня 2020 року, тому строк подання апеляційної скарги у відповідача закінчився 02.02.2020 (рішення отримано 30.01.2020), тобто строк почав перебіг до введення в дію карантину

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки скаржник не навів поважних підстав, матеріали справи не містять доказів, які підтверджують, що причина пропуску процесуального строку має об`єктивний і незалежний від скаржника характер, скаржником додатково такі докази не подано, інші обставини, на які покликається скаржник у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, на переконання суду апеляційної інстанції, не є непереборними чи такими, що унеможливлювали реалізацію права на апеляційне оскарження.

Враховуючи наведене, заявлені у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати неповажними та відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ч.3 ст.298, п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. у задоволенні заяви Головного управління ДПС у Хмельницькій області про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

2. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УТЕК-ПОДІЛЛЯ" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

4. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Полотнянко Ю.П.

Судді Драчук Т. О. Ватаманюк Р.В.