Справа № 580/1684/20
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про прийняття позовної заяви до розгляду
та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі
20 травня 2020 року справа № 580/1684/20
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Рідзель О.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Черкаського обласного військового комісаріата про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
15.05.2020 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) (далі позивач) із позовною заявою до Черкаського обласного військового комісаріата (18008, м. Черкаси, вул.Хоменка, 19) (далі відповідач), в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати позиавчу грошової компенсації щорічної додаткової відпустки, як учаснику бойових дій за період з 2017 року по 2018 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби, 22.06.2018;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу грошову компенсацію за невикористані календарні дні щорічної додаткової відпустки, як учаснику бойових дій за 2017 та 2018 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби, 22.06.2018.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходив військову службу в Черкаському обласному військовому комісаріаті та є учасником бойових дій, у зв`язку з чим відповідно до ч. 12 ст. 12 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту має право на додаткову відпустку із збереженням заробітної плати строком 14 календарних днів на рік. Однак, при звільненні з військової служби всупереч вимогам ст. 10-1 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей, йому не виплачено грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2017, 2018 роки. Вважає таку бездіяльність відповідача протиправною та зазначає, що невиплата грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2017, 2018 роки порушує його конституційні права та гарантії на належний соціальний захист.

До позовної заяви позивачем додано заяву про поновлення строку звернення до суду. Заява обґрунтована тим, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці, працівник має право без обмежень будь-яким строком звернутись до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас в силу положень ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами ст. 233 Кодексу законів про працюю України у разi порушення законодавства про оплату працi працiвник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробiтної плати без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 21.08.2019 у зразковій справі №620/4218/18 спеціальним законодавством прямо не врегульовано питання строків звернення до суду у зв`язку з порушенням відповідачем законодавства про оплату праці (виплату грошового забезпечення), однак за змістом пункту 3 розділу XXXI Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженого наказом Міністра оборони України від 07.06.2018 № 260, грошова компенсація виплачується за всі невикористані дні щорічної основної відпустки, а також дні додаткової відпустки, в тому числі за минулі роки. Отже, право на отримання таких виплат не обмежується жодним строком. Велика Палата Верховного Суду відхиляє твердження скаржника щодо пропуску позивачем строку звернення до суду, оскільки стягнення сум компенсації за невикористану додаткову відпустку як учаснику бойових дій не обмежені позовною давністю. На час відпустки, яка хоча і не пов`язана з виконанням службових обов`язків, за особою зберігається заробітна плата (грошове забезпечення), такі виплати включаються до фонду заробітної плати і є невід`ємною його частиною. Це ж саме стосується і компенсації при звільненні за невикористані дні відпустки.

Отже, заявлені у цій справі позовні вимоги за своєю юридичною природою стосуються нарахування та виплати частини заробітної плати, а тому, строки звернення до суду, передбачені статтею 122 КАС України, на них не поширюються.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що позивач не пропустив строку звернення до адміністративного суду з цим позовом, а тому заява позивача про поновлення такого строку задоволенню не підлягає.

Позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) і підсудна Черкаському окружному адміністративному суду, подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність. Позовну заяву належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Підстави для повернення позовної заяви позивачеві, а також для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі або залишення позовної заяви без розгляду відсутні, а тому наявні підстави прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 257 КАС України, з огляду на характер спірних правовідносин, зміст заявлених позовних вимог та предмету доказування, обсяг наданих доказів, справа не має значної складності.

Позивач не просив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Кількість учасників не є значною, а викладені в позовній заяві обставини не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Таким чином, суддя вважає за можливе розглянути та вирішити справу у порядку спрощеного позовного провадження.

Між тим, суддя зазначає, що за клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При цьому, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАС України).

Отже, у випадку бажання учасників справи взяти участь у судовому засіданні, відповідні обґрунтовані клопотання вони мають надати суду у вищевказаний строк.

Керуючись статтями 12, 243, 248, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:
1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

2. Здійснювати розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

3. Встановити відповідачу 15 (п`ятнадцятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

4. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

5. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами другою четвертою статті 162 КАС України.

6. Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами другою четвертою статті 162 КАС України.

7. У разі надходження від учасника справи до початку її розгляду по суті обґрунтованого клопотання про неможливість виконання вимог суду щодо вищевказаних строків, суд застосовує положення пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України.
8. Роз`яснити учасникам справи, що докази, не подані у встановлений судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

9. Роз`яснити учасникам справи, що розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

10. Інформацію у справі, що розглядається учасники справи можуть отримати за веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/.

11. Копію ухвали направити учасникам справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст. 294 КАС України підлягає оскарженню лише з підстав порушення правил підсудності.

Суддя О.А. Рідзель