Справа № 520/2708/2020
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2020-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2020 р. Справа № 520/2708/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Рівер КС" до Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, товариство з обмеженою відповідальністю "Рівер КС", з адміністративним позовом до Державної податкової служби України, в якому просить суд зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні товариства з обмеженою відповідальністю "Рівер КС" () № 3 від 03.02.2020, № 6 від 05.02.2020, № 54 від 03.02.2020, № 55 від 04.02.2020, № 56 від 05.02.2020, № 57 від 07.02.2020, № 58 від 10.02.2020, № 59 від 11.02.2020 № 60 від 12.02.2020, № 61 від 13.02.2020, № 62 від 13.02.2020 датою направлення - 19.02.2020; № 67 від 03.02.2020, № 68 від 04.02.2020, № 69 від 05.02.2020 датою направлення - 20.02.2020; № 74 від 10.02.2020, № 75 від 11.02.2020, № 76 від 12.02.2020, № 81 від 17.02.2020, № 82 від 18.02.2020, № 83 від 19.02.2020 датою направлення - 21.02.2020.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що товариством на виконання вимог ст. 201 ПК України через автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронної звітності" засобами телекомунікаційного зв`язку 19, 20 та 21.02.2020 року направлено до Державної податкової служби України на реєстрацію податкові накладні у кількості 20 штук. Згідно отриманих квитанцій, які надійшли від ДПС України у відповідь на реєстрацію податкових накладених, документ не може бути прийнято - продавцю необхідно звернутися до ДПІ. Позивач вважає відмову контролюючого органу у прийнятті на реєстрацію податкових накладних протиправною, оскільки ПК України не встановлено таких підстав для відмови у реєстрації податкових накладених як "необхідність звернення до ДПІ". Таким чином, ДПС Украйни у встановленому податковим законодавством порядку зобов`язаний здійснити поданих ТОВ "Рівер КС" реєстрацію 20 податкових накладних, у зв`язку з чим просив суд задовольнити вимоги адміністративного позову у повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження по даній справі в порядку, передбаченому ст. 262 КАС України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія зазначеної ухвали надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується відміткою представника відповідача від 23 березня 2020 в повідомленні про вручення поштового відправлення.

Проте, відзиву на позов у встановлений судом строк до канцелярії суду не надходило, причин поважності його неподання відповідачем не повідомлено.

Згідно положень ч.4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до ч.6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Сторони в судове засідання не прибули, про дату, час та місце якого повідомлялися належним чином у відповідності до вимог ст. 126 КАС України.

В наданому клопотанні представник позивача просив суд слухати справу без їх участі в порядку письмового провадження. Зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Постановою КМУ від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин.

В листі Ради суддів України від 16 березня 2020 року № 9рс-186/20 зазначено, що враховуючи постанову № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" судам рекомендовано на період з 16 березня до 3 квітня 2020 року встановити особливий режим роботи, а саме роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами.

Постановою КМУ від 02 квітня 2020 року № 255 внесено зміни до постанови КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, зокрема, установлено з 12 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 року на всій території України карантин.

Згідно пункту 1 постанови КМУ №211 від 11.03.2020 року (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 р. № 343) установлено з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України карантин.

Відповідно до ч.9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи зазначені вище положення, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Оцінивши повідомлені позивачем обставини, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач - товариство з обмеженою відповідальністю "Рівер КС" (, адреса: вул. Молочна, буд. 38, м. Харків, 61001), зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02.06.2017 за № 1 013604, перебуває на обліку як платник податків у Головному управлінні ДПС в Харківській області, Східне управління, Індустріальна ДПІ (Основ`янський район міста Харкова) з 02.06.2017 року.

Видами діяльності підприємства є: Код КВЕД 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 3 - 5).

Згідно копії Витягу з реєстру платників податку на додану вартість № 012 від 14.01.2019 року, виданого Головним управлінням ДПС в Харківській області, Східне управління, Індустріальна ДПІ (Основ`янський район міста Харкова), позивач з 01.08.2017 року зареєстрований в якості платника податку на додану вартість (а.с. 7).

Як свідчать матеріали справи, для проведення їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Рівер КС" через автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронної звітності" засобами телекомунікаційного зв`язку було сформовано та направлено 19, 20 та 21.02.2020 року до Державної податкової служби України на реєстрацію наступні податкові накладні: № 3 від 03.02.2020, № 6 від 05.02.2020, № 54 від 03.02.2020, № 55 від 04.02.2020, № 56 від 05.02.2020, № 57 від 07.02.2020, № 58 від 10.02.2020, № 59 від 11.02.2020 № 60 від 12.02.2020, № 61 від 13.02.2020, № 62 від 13.02.2020 (дата направлення - 19.02.2020), № 67 від 03.02.2020, № 68 від 04.02.2020, № 69 від 05.02.2020 (дата направлення - 20.02.2020), № 74 від 10.02.2020, № 75 від 11.02.2020, № 76 від 12.02.2020, № 81 від 17.02.2020, № 82 від 18.02.2020, № 83 від 19.02.2020 (дата направлення - 21.02.2020).

На адресу підприємства надійшли електронні квитанції від 19, 20 та 21.02.2020 року, в яких вказано, що документ доставлено до ДПС України. документ не прийнято. Запропоновано при необхідності виправити документи та надіслати їх знову. Виявлені помилки: документ не може бути прийнятий - продавцю необхідно звернутися до ДПІ. Крім того, додатково повідомлено, що особистий ключ електронного підпису розміщено на незахищеному носії інформації, при цьому відповідно до вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги" - особистий ключ кваліфікованого електронного підпису повинен зберігатись у захищеному носії інформації (у кваліфікованому засобі електронного підпису) (а.с. 8 - 27).

Не погоджуючись з діями контролюючого органу щодо неприйняття податкових накладних для реєстрації, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Перевіривши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Податковий кодекс України від 2 грудня 2010 року № 2755VI (далі ПК України) є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Відповідно до пп. "а", "б" п. 185.1 ст. 185 ПК України об`єктом оподаткування є, зокрема, постачання товарів/послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, згідно приписів норми п. 187.1 ст. 187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку у банківські установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.7 статті 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Згідно п.201.1. ст.201 ПК України, у податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п.201.1 цієї статті та/або п.192.1 ст.192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п.201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Саме на виконання ст.201 ПК України підприємством було складено та направлено до ДПС України на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні у кількості 20 штук.

Згідно п.2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 року (надалі - Порядок №1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог ПК України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з п.12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п.192.1 ст.192 та п.201.10 ст.201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п.201.1 ст.201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до п.200-1.3 і 200-1.9 ст.200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктами 13-15 Порядку №1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Разом з тим, п.201.10. ст.201 ПК України встановлено, що помилки в реквізитах, визначених п.201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Отже, Податковим кодексом України та Порядком №1246 передбачено, що підставами неприйняття податкової накладної можуть бути виключно випадки, встановлені п.201.1. ст.201 ПК України, та як наслідок п.12 Порядку №1246.

Так, на адресу підприємства надійшли електронні квитанції від 19, 20 та 21.02.2020 року, в яких вказано, що документ доставлено до ДПС України. Документ не прийнято. Запропоновано при необхідності виправити документи та надіслати їх знову. Виявлені помилки: документ не може бути прийнятий - продавцю необхідно звернутися до ДПІ. Крім того, додатково повідомлено, що особистий ключ електронного підпису розміщено на незахищеному носії інформації, при цьому відповідно до вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги" - особистий ключ кваліфікованого електронного підпису повинен зберігатись у захищеному носії інформації (у кваліфікованому засобі електронного підпису).

Сертифікат: № '000717b77', видавець: 'UA-17' 'АЦСК ТОВ «Центр сертифікації ключів «Україна»», найменування: ' ОСОБА_1 '.

Відправник: Автоматизована система «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України, версія 2.3.4.41 (а.с. 8 - 27).

Отже, податковим органом відмовлено у прийнятті поданих позивачем 20 податкових накладних з наступних підстав: 1) необхідність звернення до ДПІ 2) розміщення особистого ключа електронного підпису на незахищеному носії інформації, що суперечить вимогам Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Суд зауважує, що запропонувавши платнику податків виправити подані документи та надіслати їх знову, контролюючим органом не зазначено, яких саме документів стосується така пропозиція та не зазначено жодного із документів, які підприємству необхідно подати для прийняття ДФС України рішення про реєстрацію поданих ним податкових накладних в ЄРПН. Тобто, жодні конкретні пропозиції щодо необхідних документів відсутні.

За таких підстав, суд доходить висновку, що у відповідача не було достатніх підстав для відмови у проведенні реєстрації податкових накладних позивача.

Суд зазначає, що неприйняття на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

При цьому, у цій справі суд не надає оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентами, на підставі яких складено податкові накладні, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Разом з тим, щодо повідомлення відповідачем у квитанціях про неприйняття на реєстрацію податкових накладних, що особистий ключ електронного підпису розміщено на незахищеному носії інформації, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, 07.11.2018 року набув чинності Закон України "Про електронні довірчі послуги", який визначає правові та організаційні засади надання електронних довірчих послуг, у тому числі транскордонних, права та обов`язки суб`єктів правових відносин у сфері електронних довірчих послуг, порядок здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також правові та організаційні засади здійснення електронної ідентифікації.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" засіб кваліфікованого електронного підпису чи печатки - апаратно-програмний або апаратний пристрій чи програмне забезпечення, які реалізують криптографічні алгоритми генерації пар ключів та/або створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки, та/або перевірки кваліфікованого електронного підпису чи печатки, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки, який відповідає вимогам цього Закону.

Пунктом 23 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" встановлено, що кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Згідно із ч. 3 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Відповідно ч. 5, 6 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронний цифровий підпис та посилений сертифікат відкритого ключа, що його підтверджує, видані відповідно до вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис" до набрання чинності цим Законом, використовуються користувачами електронних довірчих послуг, кваліфікованими надавачами електронних довірчих послуг, які продовжують їх обслуговувати, відповідно як кваліфікований електронний підпис та кваліфікований сертифікат електронного підпису до закінчення строку дії посиленого сертифіката відкритого ключа, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим Законом.

Електронні дані з накладеним електронним цифровим підписом, який підтверджено з використанням посиленого сертифіката відкритого ключа, визнаються після набрання чинності Законом України "Про електронні довірчі послуги" електронними даними із створеним кваліфікованим електронним підписом, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим Законом.

Враховуючи викладене суд зазначає, що звичайний електронний підпис залишається дійсним та визнається упродовж двох років з дати набрання чинності Закону України "Про електронні довірчі послуги", тобто до 07.11.2020. Таким чином, використання позивачем електронного підпису розміщеного на незахищеному носії інформації не спричиняє жодних правових наслідків для нього та для операцій, в яких безпосередньо використовується такий електронний підпис.

Таким чином, контролюючим органом безпідставно відмовлено позивачу у прийнятті податкових накладних зазначивши, що особистий ключ електронного підпису повинен зберігатися на захищеному носії інформації (у кваліфікованому засобі електронного підпису).

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "… адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Проте, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду відзиву на позов, а також доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навів обґрунтованих мотивів та підстав неприйняття на реєстрацію поданих підприємством податкових накладних в ЄРПН.

Відповідно до вимог п. 201.1, 201.10 ст. 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку неприйняття на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.

Згідно з нормами п.п. 19, 20 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Виходячи з вказаних вище положень, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, які неприйнято на реєстрацію, є повноваженням ДФС України. Днем реєстрації податкових накладних може бути день, зазначений в судовому рішенні або день набрання законної сили рішенням суду.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідачем не зазначено та судом не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, а також неподання представником відповідача відзиву на позов, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог та зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані ТОВ "Рівер КС" податкові накладні (згідно переліку) датою їх подання.

Таким чином, позовні вимоги ТОВ "Рівер КС" є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до статті 139 КАС України.

Так, в пункті 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України (з урахуванням доповнень) зокрема зазначено, що під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно ч.4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-263, 293, 295, п.3 Прикінцевих положень, п.п.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Рівер КС" (, адреса: вул. Молочна, буд. 38, м. Харків, 61001) до Державної податкової служби України (, адреса: Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053) про зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні товариства з обмеженою відповідальністю "Рівер КС" () № 3 від 03.02.2020, № 6 від 05.02.2020, № 54 від 03.02.2020, № 55 від 04.02.2020, № 56 від 05.02.2020, № 57 від 07.02.2020, № 58 від 10.02.2020, № 59 від 11.02.2020 № 60 від 12.02.2020, № 61 від 13.02.2020, № 62 від 13.02.2020 датою направлення - 19.02.2020; № 67 від 03.02.2020, № 68 від 04.02.2020, № 69 від 05.02.2020 датою направлення - 20.02.2020; № 74 від 10.02.2020, № 75 від 11.02.2020, № 76 від 12.02.2020, № 81 від 17.02.2020, № 82 від 18.02.2020, № 83 від 19.02.2020 датою направлення - 21.02.2020.

Стягнути на користь фізичної особи - підприємця товариства з обмеженою відповідальністю "Рівер КС" () судові витрати в розмірі 42040 (сорок дві тисячі сорок) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України ().

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Обчислення строків оскарження рішення суду здійснюється з урахуванням п.3 Прикінцевих положень КАС України.

Суддя Шевченко О.В.