Справа № 404/2896/20
Суддя: Павелко І. Л.
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 404/2896/20
Номер провадження 2-а/404/258/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2020 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда - Павелко І.Л.,розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора роти № 4 батальйону 1 роти 1 УПП в Вінницькій області ДПП України Гребінченка Владислава Валентиновича, третя особа: Управління патрульної поліції у Вінницькій області ДПП України про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

19.05.2020 року позивач звернувся в суд із адміністративним позовом до інспектора роти № 4 батальйону 1 роти 1 УПП в Вінницькій області ДПП України Гребінченка Владислава Валентиновича про скасування постанови.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно ст. 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

У позовній заяві позивач посилається на те, що його звільнено від сплати судового збору відповідно до ст. 288 КУпАП.

Суддя відхиляє такі доводи, враховуючи правову позицію викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року (оприлюднено 28.04.2020 року) по справі № 543/775/17, яка є обов`язковою в силу ч. 5 ст. 242 КАС України, відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI «Про судовий збір», серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Частина друга статті 3 Закону України „Про судовий збір містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Так, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією позовною заявою складає 840,80 грн.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

У відповідності до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

А відтак, позовна заява подана з порушенням вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, зокрема:

- відсутній документ, що підтверджував би сплату судового збору.

Крім того, враховуючи вимогу щодо сплати судового збору на підставі постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року та Закону України „Про судовий збір, позивач повинен визначитись з суб`єктним складом учасників процесу, вказавши Управління патрульної поліції у Кіровоградській області ДПП відповідачем.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ч.1 ст. 169, ст. 294 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора роти № 4 батальйону 1 роти 1 УПП в Вінницькій області ДПП України Гребінченка Владислава Валентиновича, третя особа: Управління патрульної поліції у Вінницькій області ДПП України про скасування постанови залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків тривалістю десять днів.

Запропонувати ОСОБА_1 надати до суду в установлений строк належним чином складений адміністративний позов, вказавши Управління патрульної поліції у Вінницькій області ДПП України відповідачем; сплатити судовий збір в розмірі 840,80 грн. на р/р UA0011003; Код банку отримувача (МФО) 899998; одержувач: УК у м. Кроп-цький/Фортечн.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38037409, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу ( судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м. Кіровограда, надавши до суду оригінал квитанції.

В разі не виконання вказаних вимог даний позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда І. Л. Павелко