Справа № 826/17709/18
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2020-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/558
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2020 року м. Київ № 826/17709/18

за позовомДепартаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
до 3-я особаДержавної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича ОСОБА_2
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
Суддя О.В.Головань

Обставини справи:

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича про визнання протиправним та скасування рішення від 13.07.2018 року про скасування дії наказу № 703 від 16.11.2017 "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві".

Ухвалою суду від 13.11.2018 р. відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без виклику сторін.

17.11.2018 р. до суду надано відзив на позов.

10.12.2018р. відповідачем подано заяву про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ознайомившись з матеріалами справи та заявою, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження в письмовому провадженні.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд, -

ВСТАНОВИВ:

На підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.03.2018 р. №366 "Про затвердження плану перевірок уповноважених органів містобудування та архітектури на ІІ квартал 2018 р.", до якого за №72 включено Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з терміном проведення з 01.06.2018 р. по 27.06.2018 р.

Згідно вказаного наказу, направлення від 01.06.2018 р., наказу від 27.06.2018 р. №816 про продовження строку планової перевірки, направлення від 02.07.2018 р. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про що складено акт від 13.07.2018 р.

Згідно з актом перевірки встановлено, що в процесі перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності підчас присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості виявлені наступні порушення.

Гр. ОСОБА_2 звернувся до Департаменту із заявою від 13.11.2017 р. на присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомого майна, розташованого на вул. Макаренка, 49, 49а у Деснянському районі м. Києва (зблокованому житловому будинку) з пропозиціями присвоїти поштові адреси частинам зблокованого житлового будинку: вул. Макаренка, 49, 49а .

В подальшому Департаментом було видано наказ №703 від 16.11.2017 р. "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у м. Києві" - вул. Макаренка, 51-А , вул. Макаренка, 51-Б , вул. Макаренка, 51-В , вул. Макаренка, 51-Г , вул. Макаренка, 51-Д , вул. Макаренка, 51-Е , вул. Макаренка, 51-Ж , вул. Макаренка, 51-К, вул. Макаренка, 51-Л.

Проте, необхідно зазначити, що згідно з п. 4.16 Положення №337/9394 присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в м. Києві державної адміністрації.

Окрім того, до вказаної заяви не було додано документів, передбачених п. 4.17 Положення №337/9394, а саме: завіреної в установленому порядку копії документа, що посвідчує прав власності чи користування земельною ділянкою.

Також у довідці Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва зазначено загальну площу об`єкта 1492, 0 кв.м., а фактично зареєстрована площа об`єкта - 1438, 6 кв.м. (відповідно до Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності індексний номер - 97343736 від 14.09.2017 р., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 000).

Відповідно до п. 4.17 Положення №337/9394 у разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Отже, Департаментом порушено п. 4.16 та аб. 9 п. 4.17 Положення №337/9394 під час присвоєння поштової адреси п. 2 наказу №703 від 16.11.2017 р. "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у м. Києві".

Акт відправлено до Департаменту поштою і отримано 25.07.2018 р.

13.07.2018 р. Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі головного інспектора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича прийнято рішення про скасування дії наказу № 703 від 16.11.2017 "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві".

Позивач - Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - вважає вказане рішення протиправним та просить його скасувати з таких підстав.

Позивач зазначає, що на порушення п. 29 Порядку №698 головним інспектором не було складено протокол про правопорушення та припис про усунення порушень за встановленою формою, тоді як саме в протоколі має визначатися норма законодавства, яка порушена.

Інформація про скасування наказу №703 від 16.11.2017 р. не була розміщена на сайті ДАБІ на порушення п. 32 Порядку №698.

Щодо скасування наказу №703 від 16.11.2017 р. "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у м. Києві" по суті позивач посилається на те, що вказаний наказ є актом індивідуальної дії і вичерпало свою силу з моменту внесення адреси до Реєстру адрес (рішення Конституційного Суду України від 23.06.1997 р. №2-зп).

Щодо неданання завіреної в установленому порядку копії документа, що посвідчує прав власності чи користування земельною ділянкою, то такий документ згідно з п. 4.17 Положення №337/9394 подається за необхідності, тоді як об`єкт нерухомого майна вже був збудований і введений в експлуатацію на момент розгляду звернення.

Також позивач вважає, що у відповідача відсутні повноваження скасовувати рішення про присвоєння поштової адреси, оскільки це не є питанням дотримання містобудівного законодавства і не підпадає під дію Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідач - Державна архітектурно-будівельна інспекція України - проти задоволення позовних вимог заперечив з таких підстав.

Відповідач зазначає, що перевірка і оскаржуване рішення прийнято на підставі та в межах повноважень, передбачених ст. 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням №294 та Порядком №698.

Зокрема, відповідач посилається на розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 31.01.2011 р. №121 "Про реалізацію районними в м. Києві державними адміністраціями окремих повноважень, згідно з яким присвоєння поштових адрес віднесено до переліку повноважень у галузі будівництва, тому перевірка та оскаржуване рішення прийнято в межах повноважень відповідача.

Відповідачем підтримано висновки акту перевірки про порушення Департаментом п. 4.16 та аб. 9 п. 4.17 Положення №337/9394 під час присвоєння поштової адреси п. 2 наказу №703 від 16.11.2017 р. "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у м. Києві", зокрема, відсутнє розпорядження Деснянської районної у м. Києві РДА про присвоєння поштової адреси.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають до задоволення з таких підстав.

Згідно з ч. 1-4 ст. 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.11.2011 р. № 3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Про скасування рішень, прийнятих об`єктами нагляду, головний інспектор будівельного нагляду повідомляє голову відповідного органу місцевого самоврядування для прийняття рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності винної особи.

Таким чином, Державна архітектурно-будівельна інспекція України як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, має повноваження здійснювати державний архітекрутно-будівельний нагляд дотримання уповноваженим органом містобудування та архітектури, структурним підрозділом Київської міської державної адміністрації вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Щодо віднесення процедури присвоєння поштових адрес до містобудівної діяльності суд зазначає наступне.

Реєстр адрес на території міста на підставі топографічних планів та рішень органів місцевого самоврядування про присвоєння та зміну адрес об`єктів на території міста є складовою частиною системи містобудівного кадастру на міському рівні згідно з п. 30 Положення про містобудівний кадастр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 р. №559; ведення містобудівного кадастру є діяльністю з планування та забудови територій згідно зі ст. 2 Закону № 3038-VI.

Відповідно, процедура присвоєння поштових адрес є містобудівною діяльністю і підпадає під повноваження зі здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Згідно з п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. № 698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Згідно з п. 9-13, 23, 23, 27, 28 Порядку № 698 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції, який затверджується до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Планова перевірка об`єкта нагляду проводиться не частіше ніж один раз на півроку з виїздом на об`єкт нагляду.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати 20 робочих днів та за обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на 10 робочих днів.

Планові перевірки проводяться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Держархбудінспекція не пізніше ніж за сім календарних днів до дня проведення планової перевірки надсилає об`єкту нагляду письмове повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення із зазначенням строків проведення перевірки та періоду, за який проводитиметься перевірка.

Перед початком проведення планової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Планова перевірка проводиться у присутності керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

За результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається об`єкту нагляду, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який проводив перевірку.

У разі відмови керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи підписати акт головний інспектор будівельного нагляду, який склав акт перевірки, робить відповідну відмітку у такому акті.

У разі відмови в отриманні акта перевірки головний інспектор будівельного нагляду робить відповідну відмітку в такому акті і протягом двох робочих днів з дня завершення перевірки надсилає його об`єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за місцезнаходженням зазначеного об`єкта нагляду.

В даному випадку згідно з матеріалами справи планова перевірка Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведена на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.03.2018 р. №366 "Про затвердження плану перевірок уповноважених органів містобудування та архітектури на ІІ квартал 2018 р.", до якого за №72 включено Департамент, з терміном проведення з 01.06.2018 р. по 27.06.2018 р., наказу від 27.06.2018 р. №816 про продовження строку планової перевірки з 02.07.2018 р. по 13.07.2018 р., направлень від 01.06.2018 р. та від 02.07.2018 р.; за фактом проведення перевірки складено акт від 13.07.2018 р.

Про проведення перевірки позивача повідомлено листом від 22.05.2018 р. (отримано 24.05.2018 р. згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення); перевіряючих допущено до перевірки; під час проведення перевірки був присутній представник позивача директор Департаменту Свистунова О.В.

У зв`язку з відмовою підписати акт перевірки (про що є відмітка у акті) його було скеровано позивачу поштою (отримано 26.07.2018 р. згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення).

З врахуванням викладеного у суду відсутні підстави для висновку про порушення відповідачем процедури проведення перевірки.

Щодо висновків акту перевірки по суті суд зазначає наступне.

За висновками акту перевірки Департаментом порушено п. 4.16 та аб. 9 п. 4.17 Положення №337/9394 під час присвоєння поштової адреси п. 2 наказу №703 від 16.11.2017р. "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у м. Києві".

22.05.2013 р. Київською міською радою було прийнято рішення № 337/9394 "Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об`єктів у місті Києві", яке було опубліковано в газеті Хрещатик, у липні 2013 № 94, 95.

Затверджене рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 р. №337/9394 Положення про реєстр адрес у місті Києві розроблено на основі законів України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про регулювання містобудівної діяльності", постанови Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року №559 "Про містобудівний кадастр", рішення Київської міської ради від 24 травня 2012 року №588/7925 "Про Службу містобудівного кадастру", рішення Київської міської ради від 20 вересня 2012 року №70/8354 "Про затвердження Міської цільової програми створення та впровадження Містобудівного кадастру міста Києва на 2013 - 2015 роки" і встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об`єктів нерухомості та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.

Приписи п. п. 4.1, 4.2 Положення №337/9394 визначають, що присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями фізичних та юридичних осіб (заявників) в установленому порядку.

Приписи п. 4.16 Положення №337/9394 визначають, що присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Присвоєння поштових адрес іншим об`єктам нерухомого майна здійснюється наказом Департаменту містобудування та архітектури. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до Департаменту містобудування та архітектури через Міський дозвільний центр.

Згідно п. 4.17 вказаного Положення №337/9394 до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи:

завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності);

для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ, що його заміняє;

завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об`єктів - зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;

копія виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання, зареєстрованого в містобудівному кадастрі міста Києва (для закінченого будівництвом об`єкта);

довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об`єкта в цій довідці мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення) або рішенню Київської міської ради про звільнення від сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об`єкта в такому рішенні мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення);

копія технічного паспорта об`єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб`єктом господарювання згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року №127 "Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна".

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об`єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

В даному випадку відповідачем встановлено відсутність розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації щодо присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості у м . Києві - вул. Макаренка, 51-А , вул . Макаренка, 51-Б, вул. Макаренка , 51-В , вул. Макаренка , 51-Г, вул. Макаренка , 51-Д, вул. Макаренка, 51-Е , вул. Макаренка, 51-Ж , вул. Макаренка , 51-К , вул . Макаренка , 51-Л.

Тобто, фактично позивачем на порушення п. 4.16 Положення №337/9394 присвоєно поштову адресу об`єкту, щодо якого у позивача відповідні повноваження відсутні.

В позовній заяві на підтвердження вказаного висновку пояснень не надано.

Вказане є достатньою підставою для висновку про прийняття наказу №703 від 16.11.2017 р. "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у м. Києві" на порушення наданих Департаменту повноважень, що є достатньою підставою для його скасування в порядку пп. 6 ч. 4 ст. 41-1 Закону № 3038-VI.

Щодо порушення вимог п. 4.17 Положення №337/9394 про надання завіреної в установленому порядку копії документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності), то з огляду на прийняття наказу №703 від 16.11.2017 р. поза межами компетенції позивача, суд не вважає за необхідне надавати оцінку вказаному порушенню.

Щодо посилання позивача на рішення Конституційного Суду України від 23.06.1997 р. № 7-рп/2009 у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) суд зазначає наступне.

Згідно з мотивувальною частиною вказаного рішення -

... органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення...

Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

Вказане рішення згідно з його змістом стосувалося саме повноважень органів місцевого самоврядування скасовувати власні рішення, і його висновки не стосуються скасування рішень як наслідок здійснення органами державної влади повноважень контролю, здійснених згідно з вимогами законодавства.

Щодо посилання позивача на п.29, 32 Порядку № 698 суд зазначає наступне.

Згідно з п. 29 Порядку № 698 у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за формою згідно з додатком 5.

Тобто, протокол складається у разі виявлення порушення, відповідальність за яке встановлена законом, а не автоматично по кожному факту зафіксованого у акті порушення, а припис виноситься щодо порушення, яке може бути усунуто. Оскільки виявлене порушення усувалося в даному випадку шляхом скасування рішення, а не притягненням до відповідальності винних осіб, і не могло бути усунене в інший спосіб, у винесенні протоколу та припису необхідності не було.

Згідно з п. 32 Порядку № 698 якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідач зазначає про виконання вказаної вимоги та оприлюднення оскаржуваного рішення.

В будь-якому випадку факт оприлюдення чи неоприлюднення на сайті оскаржуваного рішення на набуття ним чинності чи відповідність його законодавству не впливає, тому суд не вважає за необхідне додатково досліджувати вказане питання.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З врахуванням викладеного у суду відсутні підстави для висновку про те, що оскаржуване рішення вказаним вимогам не відповідає.

На підставі вищевикладеного, ст. 241-246, 257-262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог відмовити.

2. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

3. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 18.05.2020 р.