Справа № 520/6067/2020
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2020-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про прийняття адміністративного позову до розгляду та відкриття спрощеного провадження

18 травня 2020 р. Справа № 520/6067/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Котеньов О.Г., розглянувши адміністративний позов та додані до нього документи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , до Державної міграційної служби України (вул. Володимирська, буд. 9, м. Київ, 01001, ) , третя особа Головне управління Державної міграційної служби України в Харківській області (вул. Римарська, буд. 24, м. Харків, 61057, ) про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної міграційної служби України, третя особа Головне управління Державної міграційної служби України в Харківській області, у якому просить суд:

- скасувати рішення Державної міграційної служби України від 10.03.2020 №65-20;

- зобов`язати Державну міграційну службу України повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Поданий адміністративний позов відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Справа підсудна Харківському окружному адміністративному суду.

Виходячи з положень ст.ст. 171, 257 КАС України, оскільки справа належить до справ незначної складності, позовну заяву належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Щодо клопотання про призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 1 статті 260 КАС України передбачено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь - якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч.4 ст.260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Позивачем не наведено та судом не встановлено обставин, які можуть перешкоджати розгляду справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

Суд наголошує, що для повного та всебічного встановлення обставин справи характер спірних правовідносин та предмет доказування в даній справі не вимагають проведення розгляду справи у порядку загального позовного провадження, протилежного позивачем не наведено, а тому клопотання останнього про розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження є необґрунтованим.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача, що виходячи із змісту статті 159 КАС України, учасники справи викладають письмово свої пояснення у заявах по суті справи, якими для позивача є позов та відповідь на відзив.

Сторони у справі поінформовані про основні процесуальні дії та забезпечені процесуальними документами суду, а докази відправлення кореспонденції до суду надані відповідною стороною і зберігаються у матеріалах справи (саме така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 03 жовтня 2017 року у справі "Віктор Назаренко проти України").

Аналогічна правова позиція викладене в ухвалі Верховного Суду від 03.12.2019 у справі №820/5121/18.

Позивач в обґрунтування важливості значення справи для відповідача не вказав, які є перешкоди для об`єктивного встановлення усіх обставин у даній справі та яким чином розгляд справи у загальному позовному провадженні цьому сприятиме.

Суд враховує також правову позицію Європейського суду з прав людини викладену у справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2015 року. Так, у пункті 41, зокрема, зазначено, що у справі порушувалося суто правове і технічне питання, а не питання факту або оцінки доказів. Суд неодноразово постановляв, що такі спори краще розглядати в рамках письмової процедури, а не за допомогою усних слухань.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого позивачем клопотання та розгляду даної справи в загальному позовному провадженні.

Додатково суд наголошує, що з метою мінімізації ризиків розповсюдження гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на виконання Наказу Голови Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2020 №04-05/08, Рішення зборів суддів Харківського окружного адміністративного суду від 17.03.2020 №3, розпорядження Голови Харківського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 №-03-04/02 "Про впровадження в суді протиепідемічних заходів", враховуючи рішення Ради суддів України № 19 від 17.03.2020, Указ Президента України від 13.03.2020 № 87/2020 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.03.2020 «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постанову Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», Закон України "Про захист населення від інфекційних хвороб" судам України рекомендовано здійснювати розгляд справи без виклику учасників справи.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Керуючись приписами ст. ст. 12, 171, 257 - 262, 293, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання позивача про призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Визначити сторонам у справі строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

Прийняти адміністративний позов до розгляду та відкрити спрощене провадження в адміністративній справі.

Повідомити учасників справи, що вони можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, на веб-сторінці на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, а саме: http://court.gov.ua/fair/sud2070.

Справа розглядається одноособово суддею Котеньовим О.Г. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Учасники справи мають право подати клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Встановити строк відповідачу для подання до суду відзиву на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

Роз`яснити учасникам справи, що справа буде розглянута без повідомлення учасників у порядку спрощеного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Роз`яснити учасникам справи, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом п`яти днів із дня отримання відзиву та відповіді на відзив відповідно.

Встановити третій особі строк для надання пояснень щодо позову протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, щодо відзиву - протягом десяти днів із дня отримання відзиву.

Встановити позивачу та відповідачу строк для надання відповіді на пояснення третьої особи протягом десяти днів з дня отримання пояснень третьої особи.

Роз`яснити учасникам справи, що копія відзиву, відповіді на відзив, заперечень, пояснень третьої особи та відповіді на пояснення разом з доданими до них документами повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) таких документів до суду, при надісланні (наданні) відзиву, відповіді на відзив, заперечень, пояснень третьої особи та відповіді на пояснення до суду до них додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) копії відзиву, відповіді на відзив, заперечень, пояснень третьої особи та відповіді на пояснення і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Повідомити учасників справи, що відповідно до п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, процесуальні строки, встановлені у цій ухвалі, не можуть бути меншими, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVІD-19).

Копії даної ухвали направити учасникам справи.

Роз`яснити, що зловживання процесуальними правами, а також недобросовісне виконання процесуальних обов`язків не допускається. Роз`яснити про наявність процесуальних прав і обов`язків, передбачених ст. 44, 45, 47, 60 КАС України.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Cуддя О.Г. Котеньов