Справа № 592/16270/19
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2020-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2020 р.Справа № 592/16270/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Чалого І.С.,

суддів: П`янової Я.В. , Зеленського В.В. ,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на рішення Зарічного районного суду м. Суми від 30.03.2020, головуючий суддя І інстанції: Сидоренко А.П., м. Суми, повний текст складено 30.03.2020 по справі № 592/16270/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради

про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Ковпаківського районного суду м. Суми з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, в якому просить суд скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 48 від 16 вересня 2019 року щодо накладення на нього штрафу в сумі 25500 грн., стягнути з відповідача на його користь послуги адвоката, пов`язані з наданою йому правничою допомогою в сумі 1000 грн.

Ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 31 жовтня 2019 року справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про скасування постанови передано на розгляд за підсудністю до Зарічного районного суду м. Суми.

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 30 березня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 16 вересня 2019 року № 48 про визнання ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст.96 КУпАП та накладення на нього адміністративного тягнення у виді штрафу в розмірі 25 500 грн., та закрито справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1000 грн.00 коп.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказав, що суд першої інстанції у своєму рішенні дійшов помилкового висновку, що перевірку було проведене з суттєвими порушеннями основних засад архітектурно-будівельного контролю та даний об`єкт належить до об`єкту з незначними наслідками ССІ. Стверджує, що позивач повторно не з`явився на розгляд справи про адміністративне правопорушення та Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради вжило всіх заходів для своєчасного та належного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи. Судом першої інстанції не враховано, що позивач виконував будівельні роботи, пов`язані з реконструкцією об`єкта містобудування, під час їх виконання яких здійснюється втручання у несучі конструкції будинку АДРЕСА_1 , клас наслідків такого об`єкта будівництва необхідно визначити за усіма показниками таблиці А1, розрахованими для об`єкта будівництва в цілому. За таких обставин, клас наслідків при виконанні будівельних робіт "Реконструкція входу в нежитлове приміщення; Україна ; Сумська АДРЕСА_2 , слід віднести до СС2.

У судове засідання суду апеляційної інстанції учасники справи не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

За приписами ст. 268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах, визначених статтями 273 - 277, 280 - 283, 285 - 289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку (ч. 1 ст. 268 КАС України).

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду (ч. 2 ст. 268 КАС України).

Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій (ч. 3 ст. 268 КАС України).

Колегія суддів визнала за можливе розглянути справу з урахуванням положень ч. 4 ст. 229 та ч. 2 ст. 313 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 (а.с. 80-82).

02 серпня 2019 року до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради ОСОБА_1 подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/ про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) про реконструкцію входу в нежитлове приміщення за зазначеною адресою (а.с. 85-86).

ФОП ОСОБА_2 розроблений робочий проект щодо реконструкції входу в нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 94-97).

08 серпня 2019 року до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради звернувся директор ТОВ "Виробничо-комерційного підприємства "НОТЕХС" з проханням здійснити перевірку законності здійснення ОСОБА_1 будівельно-ремонтних робіт з облаштуванням окремого входу до квартири АДРЕСА_2 , ка АДРЕСА_5 , яка знаходиться на рівні другого поверху зі сторони головного фасаду будинку (а.с.69).

Наказом начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 22 серпня 2019 року №151-ОД начальника відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Манжарі С.М., головному спеціалісту відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю сумської міської ради Резніку О.М. зобов`язано провести позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил суб`єктами містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт на об`єкті містобудування: "Реконструкція входу в нежитлове приміщення; АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_2 м АДРЕСА_2 , АДРЕСА_2 , ка АДРЕСА_5 ". Перевірку провести у термін з 27 серпня 2019 року по 30 серпня 2019 року (а.с.70).

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контрою) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудування 30 серпня 2019 року працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради було складено акт № 9 (а.с. 71-79).

30 серпня 2019 року головним спеціалістом відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Резніком О.М. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 99/2 (а.с.83-84).

16 вересня 2019 року на підставі вищевказаних документів виконуючим обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Скоромним В.В., винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 48, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 25 500 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП.

В постанові зазначено, що ОСОБА_1 , діючи у проміжок часу з 02 серпня 2019 року по 30 серпня 2019 року, розпочав виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва "реконструкція входу в нежитлове приміщення; АДРЕСА_2 , ка АДРЕСА_5 , що за класом наслідків віднесено до категорії СС2, за відсутності на те дозволу на їх виконання, чим порушив вимогу частину 1 статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 27 постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт".

Не погодившись із вказаною постановою, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом про її оскарження.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виснував, що відповідачем не спростовані доводи заявленого позову про не належне повідомлення позивача щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення. Суд дійшов висновку, що перевірку було проведено з суттєвими порушеннями основних засад архітектурно-будівельного контролю, що в сукупності з порушенням процедури (порядку) притягнення позивача до адміністративної відповідальності, мало вплив на правомірність оспорюваної постанови. Крім того, в порушення вимоги ч. 2 ст. 77 КАС України відповідачем не спростовано належними доказами доводи заявленого позову щодо невірності посилання інспекторів, що клас наслідків до об`єкту містобудування належить застосовувати СС2, з огляду на подане 01 серпня 2019 року до управління повідомлення про початок будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єкта з незначними наслідками СС1.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з таких підстав.

З огляду на матеріали справи, санкції до позивача застосовано на підставі ч. 6 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення (надалі - КУпАП) (порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва), а саме: виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2).

Згідно з ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-2 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною 14 статті 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

З протоколу та складеною за результатами перевірки постанови про адміністративне правопорушення встановлено, що вони складені з порушенням вимог, передбачених ст.ст. 256, 268 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення складений без участі позивача, позивачу не роз`яснені його права й обов`язки, передбачені ст. 268 КпАП.

Під час судового розгляду було встановлено, що при оформленні матеріалів адміністративної справи та винесенні оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, відповідачем порушено ряд процесуальних вимог при провадженні в справі, а саме, ст.ст 268, 279, 280 КУпАП - право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності і яка має право бути присутньою при розгляді справи, що означає її активну участь у процесі розгляду: дача пояснень, заявлення клопотань, обґрунтування заперечень, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, підготовка та подання відповідних доказів, отримання правової допомоги.

Протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей про роз`яснення позивачу його процесуальних прав та доказів на підтвердження ознайомлення позивача з цими правами, що свідчить про порушення права позивача на захист.

Посилання відповідача в апеляційній скарзі на те, що позивача було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд апеляційної інстанції не приймає, оскільки повідомлення про перенесення розгляду справи про адміністративне правопорушення на 16 вересня 2019 року (а.с. 100) згідно з відомостей про вручення, наявних на сайті Укрпошти, вручене позивачу 22 жовтня 2019 року (а.с. 101).

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що такі порушення встановленої законодавством процедури розгляду справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності як позбавлення особи права на участь у процесі прийняття рішення (п. 9 ч. 2ст. 2 КАС України) є беззаперечною підставою для скасування оскарженої постанови.

Відповідні правові висновки були неодноразово висловлені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 17.10.2018 у справі № 405/7568/16-а та від 31.01.2019 у справі № 760/10803/15-а.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на норми Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (надалі - Порядок №553).

Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

З наявного в матеріалах справи акта перевірки від 30.08.2019 №99, складеного за результатами позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства щодо дотримання суб`єктом містобудування Сорокою В.К. вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів вбачає відсутність підпису Сороки В.К., хоча останній зазначений серед осіб, що брали участь у проведенні заходу державного нагляду (контрою).

Таким чином, розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувався не лише без участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, але й за відсутності її пояснень з приводу складеного протоколу.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що перевірку було проведено з суттєвими порушеннями основних засад архітектурно-будівельного контролю, що в сукупності з порушенням процедури (порядку) притягнення позивача до адміністративної відповідальності, мало вплив на правомірність оспорюваної постанови.

Доводи відповідача в апеляційній скарзі про те, що підставою для скасування рішення, прийнятого за результатами перевірки, може бути лише неправильність його прийняття по суті, а не процедурні порушення суд оцінює критично, оскільки судом встановлено факт проведення відповідачем перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності позивача або уповноваженої позивачем особи, що свідчить про допущення грубого, а не формального порушення відповідачем порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі № 822/863/16.

На цій підставі колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем допущено грубі порушення встановленого порядку проведення перевірки, які не можуть вважатися формальними, що є підставою для визнання протиправною оскаржуваної постанови.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши справу, дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

З огляду на результат апеляційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 272 КАС України судове рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справи, визначеної статтею 286 КАС України, не може бути оскаржено.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Зарічного районного суду м. Суми від 30.03.2020 по справі № 592/16270/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Я.В. П`янова В.В. Зеленський