Справа № 640/10311/20
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 травня 2020 року м. Київ № 640/10311/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом

ОСОБА_1

до Міністерства освіти і науки України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Національний авіаційний Університет

про визнання протиправною та скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Міністерства освіти і науки України (надалі - відповідач), адреса: 01135, м. Київ, пр-т. Перемоги, 10, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Національний авіаційний Університет (надалі - третя особа), 03058, м. Київ, пр-т. Любомира Гузара, 1, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства освіти і науки України під час організації і проведення виборів ректора Національного авіаційного університету, що відбулися у 2018 році;

- визнати недійсними вибори ректора Національного авіаційного університету, що відбулися у 2018 році, результати яких оформленні Протоколом № 10 виборчої комісії з виборів ректора Національного авіаційного університету від 14.03.2018;

- скасувати Наказ Міністерства освіти і науки України № 138-к від 13.04.2018;

- зобов`язати Міністерство освіти і науки України організувати проведення нових виборів ректора Національного авіаційного університету.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно із частиною 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач дізнався про порушення своїх прав починаючи з 14.03.2018, а саме з моменту проведення виборів ректора Національного авіаційного університету, які оформлені Протоколом № 10 виборчої комісії з виборів ректора Національного авіаційного університету. До суду з адміністративним позовом позивач звернувся 12.05.2020 про, що свідчить печатка вхідної кореспонденції Окружного адміністративного суду м. Києва.

Таким чином, з аналізу вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду з даною позовною заявою.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З матеріалів справи вбачається, що в прохальній частині позовної заяви позивачем було заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в обґрунтування якого зазначено наступне.

У листопаді 2017 року Міністерство освіти і науки України видало наказ № 695-к від 22.11.2017 «Про оголошення конкурсу на заміщення посади ректора Національного авіаційного університету».

Вищевказаним наказом Міністерство освіти і науки України:

- оголосило конкурс на заміщення посади ректора Національного авіаційного університету;

- уповноважило Адміністрацію Національного авіаційного університету організувати проведення виборів ректора;

- зобов`язало Департамент кадрового забезпечення МОН забезпечити належний контроль за організацією проведення виборів ректора Національного авіаційного університету.

За результатами конкурс на заміщення посади ректора Національного авіаційного університету наказом Міністерства освіти і науки України від 13.04.2018 № 138/к на посаду ректора було призначено Ісаєнка В.М .

Позивач не погоджуючись з вищевказаним наказом Міністерства освіти і науки України від 13.04.2018 № 138/к та з численними порушеннями в період проведення конкурс на заміщення посади ректора Національного авіаційного університету звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва за захистом своїх прав.

16.05.2019 Солом`янським районним судом м. Києва у справі № 760/8597/18 винесено рішення про відмову у задоволенні позову.

13.11.2019 Апеляційним судом м. Києва у провадженні № 22-ц/824/10362/2019 (справа № 760/8597/18) рішення Солом`янського районного суду м. Києва було скасовано та винесено постанову про закриття провадження мотивуючи тим, що справу належить розглядати в порядку адміністративного судочинства України.

На підставі обставин, встановлених постановою Київського апеляційного суду у справі № 760/8597/18, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом у зв`язку з наявними підставами, що вибори ректора Національного авіаційного університету, які відбулись у 2018 році, були проведені з порушенням вимог чинного законодавства України, мала місце підміна протоколів, які не відповідають волевиявленню виборців ректора Національного авіаційного університету.

Щодо поновлення строків позивач зазначає про те, що строк звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва не було пропущено у зв`язку з тим, що одразу після виявлення численних порушень в організації та проведенні виборів ректора Національного авіаційного університету та відсутністю належного реагування Міністерства освіти і науки на численні заяви та скарги з цього приводу, які Міністерство освіти і науки України залишило поза увагою, у квітні 2018 року позивач звернувся з позовною заявою до Солом`янського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства до Національного авіаційного університету, третя особа без самостійних вимог Міністерства освіти і науки України, про визнання виборів ректора Національного авіаційного університету не дійсними та зобов`язання призначити нові вибори.

Також, в обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку позивач зазначив, що оскільки постанову Апеляційного суду м. Києва він отримав 21.11.2019, то з часу винесення рішення судом, а саме з 13.11.2019 до часу звернення мною до адміністративного суду, а саме 12.05.2020 сплинуло менше 6 (шести) місяців, що підтверджується належними доказами в матеріалах справи.

Враховуючи вищевикладені обставини, позивач просив поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Розглянувши вказану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає наступне.

Як вже було зазначено судом вище, згідно із частиною 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів..

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або направлення адвокатом запитів до відповідних органів з метою виконання укладеного між позивачем та адвокатом договору про надання правової допомоги не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45).

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, виходячи з аналізу вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що позивачем помилково тлумачиться початок перебігу строку звернення до адміністративного суду не з дати, коли позивач дізнався про порушене право, як це передбачає процесуальне законодавство, а з дати закриття провадження у справі за первісним позовом. Проте, такий підхід є помилковим, а позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність поважних причин, які перешкоджали звернутись із цим позовом до суду протягом майже шести місяців, після закриття провадження у справі за первісним позовом, в той час як початок перебігу строку звернення до суду для позивача розпочався саме за дати, коли він дізнався про порушене право у 2018 році. Відтак, суд дійшов до висновку про відсутність поважних причин для поновлення строку звернення до адміністративного суду, з підстав, зазначених у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, а тому позивачу необхідно надати суду заяву, в якій зазначити інші поважні підстави, з яких вказаний строк було пропущено.

У відповідності до частин 1, 2 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що строки звернення до адміністративного суду є аналогом інституту позовної давності, який належить до галузей матеріального приватного права. Під строком звернення до адміністративного суду з позовною заявою слід розуміти проміжок часу після виникнення спору у публічно - правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про захист своїх прав, свобод чи інтересів, а дотримання такого строку звернення є однією з умов для реалізації права на звернення до суду. Після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, при цьому, законодавцем врегульовано питання щодо необхідності зазначення поважних підстав для поновлення такого строку.

Аналізуючи викладені вище обставини та надані докази у їх сукупності, враховуючи те, що підстави, з яких позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду, визнані судом неповажними, суд дійшов висновку про необхідність надання позивачу додаткового десятиденного терміну для звернення до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити інші підстави для його поновлення.

Керуючись статтями 122, 123, 160 - 162, частиною 1, 2 статті 169, статтями 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Клочкова