Справа № 440/1751/20
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2020-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

21 травня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/1751/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Костенко Г.В., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання Міністерства юстиції України про розгляд в порядку загального позовного провадження справи за позовом ОСОБА_1 (Державна установа "Полтавська установа виконання покарань №23") до Держави, в особі представницького органу - Міністерства юстиції України, Державної казначейської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

30 березня 2020 року ОСОБА_1 (Державна установа "Полтавська установа виконання покарань №23") звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Держави, в особі представницького органу - Міністерства юстиції України, Державної казначейської служби України, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність держави, яка виразилася в незабезпеченні ОСОБА_1 , інваліду 2 групи, ІНФОРМАЦІЯ_1 , подати заяву про перехід на пенсію з інвалідності ЧАЕС та отримати пенсію;

- зобов`язати державу доставити ОСОБА_1 до відділу обслуговування громадян Автозаводського району в м.Кременчуці та Кременчуцького району ГУ ПФУ в Полтавській області за адресою: пр.Полтавський, 2А, м.Кременчук, (вікно 3, 4) з 8 до 17 годин, перерва з 12 до 13 год, п`ятниця з 8 до 15:45 год, для подання заяви про перехід на пенсію з інвалідності ЧАЕС та оформлення пенсії, а також вивчити необхідні дії пов`язані з оформленням і отриманням пенсії;

- стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 150000,00 грн в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди, шляхом списання цих сум з єдиного казначейського рахунку.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №440/1751/20. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

19 травня 2020 року від Міністерства юстиції України надійшло клопотання про розгляд в порядку загального позовного провадження справи за позовом ОСОБА_1 (Державна установа "Полтавська установа виконання покарань №23") до Держави, в особі представницького органу - Міністерства юстиції України, Державної казначейської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії. У випадку відмови у задоволені клопотання про розгляд в порядку загального позовного провадження просив розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Суд вважає, що дане клопотання є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно із частинами першою та третьою статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Водночас частиною четвертною статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років».

Відповідно до частини другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини четвертої статті 12 КАС України.

Суд звертає увагу заявника, що відповідно до положень частини четвертої статті 12 та частини четвертої статті 257 КАС України дана справа не належить до категорій справ, які розглядаються виключно за правилами загального провадження.

Приписами частини п`ятої статті 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з пунктом 2 частини шостої цієї статті суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Ураховуючи те, що до позовної заяви були додані копії всіх необхідних для встановлення фактичних обставин у справі доказів, а також те, що дана справа є незначної складності, суд вважає, що для вирішення даної адміністративної справи проведення судового засідання є недоцільним.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019р. у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи №440/1751/20 шляхом надсилання копій процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею у відзиві на позов, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Дослідивши клопотання, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, оскільки відповідачем не надано доказів на обґрунтування поданого ним клопотання.

Також, суд наголошує, що у клопотанні позивачем не зазначено та жодним чином не обґрунтовано чому вказана справа потребує проведення судового засідання, з огляду на що суд вважає, що у задоволенні даного клопотання слід відмовити в повному обсязі.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257, 260, 262 КАС України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Міністерства юстиції України про розгляд в порядку загального позовного провадження справи за позовом ОСОБА_1 (Державна установа "Полтавська установа виконання покарань №23") до Держави, в особі представницького органу - Міністерства юстиції України, Державної казначейської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Костенко