Справа № 560/2453/20
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2020-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2453/20
УХВАЛА

18 травня 2020 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не проведення нарахування та виплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 07 вересня 2018 року по 13 лютого 2020 року включно;

- стягнути з військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 Код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_3 ) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 07 вересня 2018 року по 13 лютого 2020 року включно в розмірі 222386,40 гривень (двісті двадцять дві тисячі триста вісімдесят шість гривень сорок копійок).

Пунктами 3, 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Крім того, відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Положеннями частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 цього Кодексу).

У даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Верховний Суд в своїх постановах від 22.01.2020 справа №620/1982/19 та від 04.12.2019 справа №815/2681/17 (схожі правовідносини щодо нарахування та виплати середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні) зазначив, що спірні відносини пов`язані зі звільненням з публічної служби, тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норми спеціального процесуального закону, котрі визначають місячний строк звернення до суду.

Враховуючи наведене, посилання позивача на ч.2 ст.122 КАС України (якою визначено шестимісячний строк звернення до суду) та ч.2 ст.233 КЗпП України (згідно якої звернення до суду із позовом стосовно оплати праці не обмежується строком) є помилковими.

Позивач у позовній заяві вказує, що остаточний розрахунок з ним було здійснено військовою частиною НОМЕР_1 13 лютого 2020 року шляхом зарахування на картковий рахунок грошових коштів в сумі 4435,66 гривень.

Проте до суду з цим позовом позивач звернувся лише 12.05.2020 (шляхом направлення позовної заяви поштовим зв`язком), тобто через три місяці після отримання належних до виплати коштів при звільненні.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Таким чином, позивач не надав відповідної заяви та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строків звернення до суду.

Крім цього, згідно з частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" передбачено, що розмір прожиткового мінімуму з 01.01.2020 встановлений у розмірі 2102,00 грн.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом цього позову є вимога майнового характеру (стягнення середнього заробітку у розмірі 222386,40 грн). Тому, за подання позову розмір судового збору становить 2223,86 грн.

Позивач не надав доказу про сплату судового збору.

Платіжними реквізитами для перерахування судового збору є: повна назва одержувача коштів - УК у м. Хмельницькому/м. Хмельницький/22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (ДСА, 050), код одержувача (код за ЄДРПОУ) - 38045529, банк одержувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок одержувача - UA4022002, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - Судовий збір за позовом____________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Хмельницький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

У позовній заяві позивач заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору на підставі пункту 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Оцінюючи це клопотання позивача, необхідно зазначити наступне.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За змістом норм чинного законодавства середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою (винагородою, яку роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу), а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час вимушеного прогулу не входить до структури заробітної плати, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції, яка міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16.

Тому відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Також у позовній заяві позивач зазначає про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 12 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Оцінюючи це клопотання позивача, суд враховує наступне.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Проте доказів, які б підтверджували статус позивача як військовослужбовця, військовозобов`язаного чи резервіста, який призваний на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, на момент звернення з позовною заявою, позивачем до позовної заяви не додано. Крім цього, предмет позову не пов`язаний з виконанням військового обов`язку та з виконанням службових обов`язків. Тому, відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі пункту 12 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Отже, позивачу слід надати до суду докази сплати 2223,86 грн. судового збору за платіжними реквізитами Хмельницького окружного адміністративного суду.

Також приписами частини 4 статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, згідно з частиною 5 статті 94 КАС України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч зазначеного, до позовної заяви додані не засвідчені копії письмових доказів у двох примірниках.

Суд також враховує, що 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби CОVID-19", згідно якого розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3. Цим пунктом передбачено, зокрема, що строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 по 03.04.2020 на всій території України встановлено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року №239 карантин продовжено до 24 квітня 2020 року, постановою Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 року № 291 - до 11 травня 2020 року, а постановою Кабінету Міністрів України № 343 від 04 травня 2020 року - до 22 травня.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Разом з тим, частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки можуть бути усунені позивачем протягом десяти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали шляхом подання до суду:

1) заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів наявності поважних причин його пропуску;

2) доказів сплати 2223,86 грн. судового збору за платіжними реквізитами Хмельницького окружного адміністративного суду;

3) копій засвідчених згідно ч.5 ст.94 КАС України додатків до позовної заяви у двох примірниках.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху, але не раніше, ніж з дня закінчення карантину, запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук