Справа № 520/9214/19
Суддя: Зеленський В.В.
Дата ухвалення: 2020-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2020 р.Справа № 520/9214/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Зеленського В.В.,

Суддів: П`янової Я.В. , Чалого І.С. ,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Седес Компані" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.01.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Біленський О.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 22.01.20 у справі № 520/9214/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕДЕС КОМПАНІ"

до Державної фіскальної служби України , Головного управління ДФС у Харківській області

про визнання незаконними дій, скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СЕДЕС КОМПАНІ" (надалі також позивач, ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у Харківській області (надалі також відповідачі), в якій просило:

- визнати незаконними дії ГУ ДФС у Харківській області щодо прийняття рішення №3350 від 31.05.2019 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» (Код );

- скасувати рішення ГУ ДФС у Харківській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість №3350 від 31.05.2019 Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» (Код );

- зобов`язати Державну фіскальну службу України, Головне управління ДФС у Харківській області поновити реєстрацію платника ПДВ Товариству з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» (Код );

- визнати незаконними дії Державної фіскальної служби України щодо протиправного списання показників Товариству з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» (Код ) реєстраційного ліміту в розмірі 96655939,83 грн (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ;

- зобов`язати Державну фіскальну службу України, Головне управління ДФС у Харківській області збільшити Товариству з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» (Код ) реєстраційний ліміт в розмірі 96655939,83 грн. (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) в Системі електронного адміністрування ПДВ, які були раніше наявні.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року, повний текст якого складено 22 січня 2020 року, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із прийнятим рішенням суду першої інстанції ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" оскаржило його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що під час ухвалення рішення суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, визнав встановленими недоведені обставини; висновки, викладені у рішенні, не відповідають обставинам справи; оскаржуване рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач наводить обставини справи, зазначені ним у позові. Звертає увагу, що постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2018 у справі №820/159/16, на яку послався суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні як підставу відмови у задоволенні позовної вимоги про зобов`язання Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Харківській області збільшити ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційний ліміт у сумі 96655939,83 грн в СЕА ПДВ (надалі також - СЕА ПДВ), які були раніше наявні, аналогічна позовна вимога визнана передчасною. Оскільки на момент звернення із позовом у справі №820/159/16 показник реєстраційного ліміту у сумі 96655939,83 грн у Системі електронного адміністрування ПДВ був наявний, Харківський апеляційний адміністративний суд, правомірність висновків якого підтвердив суд касаційної інстанції, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в цій частині. З огляду на зазначене, уважає, що у цій частині постанова Харківського апеляційного адміністративного суду у справі №820/159/16 не може прийматися до уваги під час розгляду даної справи, так як на час розгляду позовних вимог у справі №520/9214/19 відповідне порушення прав позивача контролюючим органом існує. Просить урахувати висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 11 червня 2019 року у справі №826/8325/16. За результатами апеляційного розгляду позивач просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Відповідачі своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

12.05.2020 через засоби електронного зв`язку (не через систему "Електронний суд") до суду апеляційної інстанції від імені ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Клопотання про відкладення розгляду справи від імені ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» надійшло на електронну пошту Другого апеляційного адміністративного суду, проте, відповідний файл не підписаний електронним цифровим підписом, що підтверджується актом про відсутність ЕЦП.

Згідно із частинами сьомою, восьмою, десятою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до частини першої статті п`ятої Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22.05.2003 року № 851-IV (далі - Закон № 851) електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис (ч.1 ст.6 Закону № 851).

За правилами частини першої статті сьомої Закону № 851 оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч.2 ст.6 Закону № 851).

Отже, оскільки клопотання не містить електронного цифрового підпису, воно не є документом у розумінні зазначених вище норм, а тому у суду відсутні передбачені законом підстави для його розгляду.

Обґрунтувань ненакладення електронного цифрового підпису клопотання, подане від імені ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ», не містить.

Відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з огляду на таке.

Судовими інстанціями встановлено та матеріалами справи підтверджено, що вперше реєстрацію ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" як платника податку на додану вартість було анульовано рішенням ДПІ у Дзержинському районі м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області № 24 від 15.12.2015.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 22 червня 2016 року рішення ДПІ у Дзержинському районі м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області № 24 від 15.12.2015 скасовано.

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2018 постанову Харківського окружного адміністративного суду від 22.06.2016 у справі №820/159/16 залишено без змін в частині визнання протиправними дій Центральної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області щодо прийняття рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕДЕС КОМПАНІ" () та скасування рішення Центральної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" від 15.12.2015 року №24, в іншій частині постанову Харківського окружного адміністративного суду від 22 червня 2016 року скасовано.

Постановою Верховного Суду від 02.10.2018 постанову Харківського окружного адміністративного суду від 22.06.2016 в частині залишеній без змін судом апеляційної інстанції у справі №820/159/16 залишено без змін.

11.10.2018 позивач звернувся до Державної фіскальної служби України із заявою для вчинення дій щодо поновлення реєстрації платника ПДВ на виконання судового рішення у справі №820/159/16.

Станом на 26.02.2019 у позивача в Системі електронного адміністрування ПДВ відображався показник реєстраційної суми ПДВ (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) у сумі 96 655 939,83 грн, відповідно до витягу із СЕА ПДВ №26680 від 26.02.2019 /а.с. 22/

Станом на 05.03.2019 показник реєстраційної суми ПДВ у сумі 96 655 939,83 грн в Системі електронного адміністрування ПДВ анульовано, що підтверджується витягом із СЕА ПДВ №5856 від 05.03.2019 /а.с. 23/

Державна фіскальна служба України листом №20426/6/99-9912-03-0915 від 26.04.2019 повідомила позивача, що на виконання судового рішення у справі №820/159/16 до реєстру платників ПДВ 21.03.2019 ГУ ДФС у Харківській області внесений запис про реєстрацію платником ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» з індивідуальним податковим номером 54 та датою реєстрації платником податку 01.05.2015 з одночасним скасуванням анулювання реєстрації від 15.12.2015.

Тобто, 21.03.2019 реєстрацію платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» було поновлено.

Після поновлення реєстрації платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» 21.03.2019, на виконання вимог Податкового кодексу України, позивачем були подані декларації з податку на додану вартість, зокрема, за лютий, березень, та квітень 2019 року із відображенням суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1+рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду)) - 96 655 939,83 грн.

Згідно з квитанціями декларації були прийняті контролюючим органом /а.с. 44-46/.

31.05.2019 Головним управлінням ДФС у Харківській області було прийнято рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» №3350, на підставі підпункту "г" пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України, оскільки платник податків протягом 12 послідовних податкових місяців (з травня 2018 року по квітень 2019) подає/не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту /а.с. 61/.

Не погодившись із вказаним рішенням Головного управління ДФС у Харківській області та з аналюванням контролюючим органом показника реєстраційної суми ПДВ (суми податку, на яку підприємство має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних), ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» звернулося до суду із відповідним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив із того, що рішення ГУ ДФС у Харківській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" №3350 від 31.05.2019 винесено відповідачем на підставі, у порядку та у спосіб, що визначені законом, а тому є правомірним, підстави для його скасування відсутні, у зв`язку із чим суд першої інстанції дійшов висновку, що позовна вимога про зобов`язання Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Харківській області поновити реєстрацію платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» як така, що є похідною, також не підлягає задоволенню. Водночас, відмовляючи у задоволенні позовної вимоги про визнання незаконними дій Державної фіскальної служби України щодо протиправного списання позивачу показників реєстраційного ліміту в розмірі 96655939,83 грн з рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ, суд першої інстанції послався на те, що така позовна вимога розглядалась в межах справи №820/159/16 та в її задоволенні було відмовлено, у зв`язку із чим дійшов висновку, що аналогічна позовна вимога, заявлена у межах справи №520/9214/19 також не підлягає задоволенню, як і позовна вимога про зобов`язання Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Харківській області збільшити ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційний ліміт в розмірі 96655939,83 грн в Системі електронного адміністрування ПДВ, які були раніше наявні, як така, що є похідною.

Відповідно до статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів уважає, що рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам статті 242 КАС України, з урахуванням такого.

Відповідно до п.14.1.178, п.14.1.181 ст.14 Податкового кодексу України (надалі також ПК України) податок на додану вартість (надалі також ПДВ) - непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу 5 цього Кодексу; податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом 5 цього Кодексу.

Платниками вказаного податку відповідно до ст.183 ПК України є будь-яка особа, що підлягає обов`язковій реєстрації як платник податку, або добровільно зареєстрована особа.

У приписах статті 200 Податкового кодексу України зазначено, що сума податку, яка підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду (п.200.1.); при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з п.200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом (абз1 п.200.2); при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст.200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (п.200.4).

Згідно із п. 200-1.1 ПК України система електронного адміністрування (СЕА) ПДВ забезпечує автоматичний облік суми поповнення та залишку коштів на рахунку в СЕА ПДВ, що обліковуються на ПДВ-рахунку підприємства; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати ПН і РК в ЄРПН, тобто розрахункового показника ліміту реєстрації.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.200-1.2. ст. 200-1 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

Крім того, постановою КМУ від 16.10.2014 року №569 від 16.10.2014 року затверджений Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, який визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків (далі Порядок №569).

Пунктом 4 Порядку №569 визначено, що рахунок у системі електронного адміністрування податку - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку.

Отже, електронний рахунок в СЕА ПДВ - рахунок, відкритий платнику податків у Казначействі, на який платник перераховує кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для збільшення ліміту реєстрації, щоб зареєструвати ПН і РК в ЄРПН та у сумі, достатній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ, тоді як ліміт реєстрації це свого роду віртуальний показник, який розраховується автоматично в СЕА за формулою визначеною п. 2001.3 ПК України.

Суд зауважує, що Податковим кодексом України не визначено механізму списання показників реєстраційного ліміту.

Пунктом 200-1.8 ст.200-1 ПК України визначено, що після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається.

З урахуванням наведеного, колегія суддів доходить висновку, що юридичні негативні (несприятливі) наслідки для платника податків як-то: втрата індивідуального податкового номера, який використовується для сплати податку, припинення дії договору про визнання електронних документів, закриття рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ, перерахування до бюджету залишку коштів, наявних на рахунку платника ПДВ у системі електронного адміністрування ПДВ тощо, за нормами Податкового кодексу України виникають у зв`язку із прийняттям контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації суб`єкта господарювання як платника ПДВ.

Як убачається із матеріалів справи, на час позбавлення позивача права використовувати від`ємне значення з податку на додану вартість у сумі 96 655 939,83 грн рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" № 24 від 15.12.2015, прийняте ДПІ у Дзержинському районі м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.06.2016 у справі №820/159/16 скасоване.

Після поновлення реєстрації платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» 21.03.2019 на виконання такого рішення суду, у позивача в Системі електронного адміністрування ПДВ показник реєстраційної суми ПДВ (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) у сумі 96 655 939,83 грн не відобразився.

Позивач звернувся до ГУ ДФС у Харківській області з листом від 01.03.2019 щодо поновлення реєстраційного ліміту в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість, так як рішення органу ДФС, яким було анульовано реєстрацію ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» як платника ПДВ, скасовано рішенням суду.

Листом №20093/10/20-40-12-01 від 19.04.2019 ГУ ДФС у Харківській області повідомило ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» про те, що відновлення автоматичного обліку показників в системі електронного адміністрування ПДВ після скасування рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ відбувається після поновлення статусу платника ПДВ Державною фіскальною службою України. ГУ ДФС у Харківській області листом від 18.04.2019 №3379/8/20-40-12-01-08 звернулося до ДФС України з питання поновлення реєстраційного ліміту ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» у зв`язку із поновленням підприємству статусу платника податку на додану вартість.

У листі №20426/6/99-99-12-03-0915 від 26.04.2019, відмовляючи у поновленні реєстраційного ліміту ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» у зв`язку із поновленням підприємству статусу платника податку на додану вартість 21.03.2019, ДФС України послалася на те, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.06.2016 у справі №820/159/16, яким було скасовано рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ», після набрання ним чинності, ДФС України не зобов`язано до вчинення будь-яких дій.

Колегія суддів зауважує, що установлення судом факту протиправності рішення суб`єкта владних повноважень зумовлює виникнення потреби в обтяженні цього або іншого (в разі коли має місце подія вибуття платника податків поза межі територіальної юрисдикції певного органу Державної фіскальної служби України) суб`єкта обов`язком усунути всі спричинені рішенням негативні юридичні наслідки та повернути платника податків у первинне правове становище, котре існувало до моменту прийняття цього рішення, вчинивши дії з поновлення реєстрації суб`єкта господарювання як платника податку на додану вартість, поновлення дії договору про визнання електронних документів, поновлення функціонування рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, перерахування до бюджету залишку коштів, відновлення даних рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, перерахування до бюджету залишку коштів.

Відтак, відновлення показників реєстраційного ліміту ПДВ (суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) в Системі електронного адміністрування ПДВ охоплюється виконанням вказаного рішення суду щодо усунення всіх спричинених рішенням негативних юридичних наслідків та повернення платника податків у первинне правове становище.

Право позивача на податковий кредит з ПДВ у сумі 96 655 939,83 грн за податковими накладними, виписаними постачальниками і зареєстрованими у ЄРПН, а також на від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду, у даних спірних правовідносинах відповідачами не спростовано. Стосовно вказаних обставин відсутній спір, а тому перелічені обставини перед судом не доказуються.

Відповідачами не заперечується, що на час анулювання реєстрації ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» як платника ПДВ на рахунку останнього знаходилось 96 655 939,83 грн ПДВ, і після скасування рішення контролюючого органу про анулювання реєстрації позивача платником ПДВ за рішенням суду така сума ПДВ була відображена на електронному рахунку позивача.

У поданих деклараціях з податку на додану вартість за лютий, березень, та квітень 2019 року позивач зазначав суму податкового кредиту у розмірі 96 655 939,83 грн, однак, така сума податкового кредиту на електронному рахунку позивача так і не була відображена.

Дії щодо припинення відображення показників реєстраційної суми ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» у сумі 96 655 939,83 грн були здійснені контролюючим органом після скасування рішення суб`єкта владних повноважень про анулювання реєстрації позивача як платника податку на додану вартість та після поновлення реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ", а відтак, є притиправними.

Оскільки позивачем на час звернення із позовом надано докази, які безспірно посвідчують ту обставину, що після скасування рішення суб`єкта владних повноважень про анулювання реєстрації позивача, як платника податку на додану вартість, контролюючий орган вчинив до платника цього податку протиправні дії, наявні правові підстави для задоволення позовних вимог ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" в цій частині.

Дані висновки узгоджуються із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 02 жовтня 2018 року у справі №820/159/16.

Як убачається зі змісту позовної заяви, для відновлення свого права на використання реєстраційного ліміту у СЕА ПДВ 96 655 939,83 грн позивач просить суд зобов`язати Державну фіскальну службу України, Головне управління ДФС у Харківській області збільшити ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційний ліміт у сумі 96 655 939,83 грн (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) в Системі електронного адміністрування ПДВ, який був раніше наявний.

Колегія суддів зазначає, що збільшення у Системі електронного адміністрування податку на додану вартість суми, на яку платник податків має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму непогашеного від`ємного значення податку на додану вартість відбувається при зміні відповідних значень у СЕА ПДВ у визначеному порядку.

Проте, після подання позивачем податкових декларацій з ПДВ з червня по грудень 2015 року із показниками від`ємного значення суми податку на додану вартість у сумі 96655940,67 грн, зміни показника реєстраційного ліміту ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» у СЕА ПДВ не відбувались, відповідних документів позивачем не подавалось, доказів їх подання до матеріалів справи не надано.

Відтак, підстав для збільшення ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційного ліміту в розмірі в Системі електронного адміністрування ПДВ не убачається.

Водночас, частиною другою статті 9 КАС України передбачено, що суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним і таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення виникала б не необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалось б примусове виконання рішення.

З урахуванням того, що на момент списання реєстраційного ліміту ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» у сумі 96 655 939,83 грн на рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ дію реєстрації платника податків на додану вартість ТОВ «САМНЕРА», як передумови застосування положень ст.200-1 ПК України, було поновлено, суд апеляційної інстанції вважає, що для повного захисту прав, свобод та інтересів необхідно вийти за межі позовних вимог та зобов`язати контролюючий орган відновити значення реєстраційного ліміту ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» у сумі 96 655 939,83 грн (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) на рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ.

Оскільки система електронного адміністрування ПДВ організована на централізованому рівні ДФС України, на цьому ж рівні відбуваються усі дії, пов`язані з відображенням, перенесенням, автоматичним обчисленням реєстраційної суми щоразу при зміні значення будь-якого з показників формули, перерахуванням залишку коштів на рахунках у системі електронного адміністрування податку на додану вартість до бюджету у зв`язку із анулюванням реєстрації платника податку, виконання вказаного обов`язку слід покласти саме на Державну фіскальну службу України.

Водночас, у задоволенні вимоги про зобов`язання Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Харківській області збільшити ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційний ліміт у сумі 96655939,83 грн на рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ, який був раніше наявний, слід відмовити.

Посилання суду першої інстанції на те, що позовна вимога про визнання незаконними дій Державної фіскальної служби України щодо протиправного списання показників ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційного ліміту в розмірі 96655939,83 грн. (суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ розглядалась в межах справи №820/159/16 та в її задоволенні було відмовлено, є помилковим, адже у справі, що розглядалася, суд апеляційної інстанції, відмовляючи в її задоволенні, дійшов висновку про передчасність цих вимог, оскільки на час звернення із відповідною позовною вимогою у справі №820/159/16 показник реєстраційної суми ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» у СЕА був наявний, що виключило можливість судового захисту.

Також, колегія суддів зазначає, що відповідачами під час розгляду справи не надано жодного доказу на підтвердження того, що після списання показників ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційного ліміту в розмірі 96655939,83 грн. (суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ, така сума переплати з ПДВ була перерахована до бюджету. Відтак, підстав для повернення цих сум в порядку ст. 43 Податкового кодексу України (повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань), з огляду на положення п. 201-1.8 ст. 201-1 Податкового кодексу України, згідно якого після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається, не убачається.

Щодо правомірності прийняття ГУ ДФС у Харківській області рішення №3350 від 31.05.2019 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» та вимог про його скасування, колегія суддів зазначає таке.

За умовами підпункту "г" пункту 184.1 статті 184 ПК України реєстрація платника податку на додану вартість діє до дати її анулювання, яке проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку і відбувається у разі якщо особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Згідно із пунктом 184.2 статті 184 ПК України анулювання реєстрації на підставі, визначеній у підпункті "а" пункту 184.1 цієї статті, здійснюється за заявою платника податку, а на підставах, визначених у підпунктах "б"-"з" пункту 184.1 цієї статті, може здійснюватися за заявою платника податку або за самостійним рішенням відповідного контролюючого органу.

Анулювання реєстрації здійснюється на дату: подання заяви платником податку або прийняття рішення контролюючим органом про анулювання реєстрації; зазначену в судовому рішенні; припинення дії договору про спільну діяльність, договору управління майном, угоди про розподіл продукції або закінчення строку, на який утворено особу, зареєстровану як платник податку; що передує дню втрати особою статусу платника податку на додану вартість.

Водночас, датою анулювання реєстрації платника податку визначається дата, що настала раніше.

Наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 № 1130, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2014 року за № 1456/26233, затверджено Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість (далі Положення №1130), яким, серед іншого, визначено порядок анулювання реєстрації платників податку на додану вартість.

Відповідно до пункту 5.1 Положення №1130 реєстрація діє до дати анулювання, яке відбувається у випадках, визначених пунктом 184.1 статті 184 розділу V ПК України.

Згідно із абзацом третім пункту 5.2 Положення №1130 при розгляді питання анулювання реєстрації згідно з підпунктом "г" пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу (підпункт "г" пункту 5.1 цього розділу) 12 місяців визначаються із урахуванням того, що:

- не враховується місяць, в якому проведено реєстрацію особи платником ПДВ, якщо особа зареєстрована платником ПДВ з дня іншого ніж перший день календарного місяця;

- включаються останні 12 послідовних податкових місяців, за які подані податкові декларації (у разі подання декларацій) або сплив строк подання податкових декларацій (у разі неподання декларацій) до отримання чи складання контролюючим органом документа, який є підставою для анулювання реєстрації.

Анулювання реєстрації здійснюється шляхом виключення платника ПДВ з Реєстру.

Відповідно до пункту 5.5 Положення №1130 анулювання реєстрації за самостійним рішенням контролюючого органу може бути здійснене на підставах, визначених у підпунктах "б" - "з" пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу (підпункти "б" - "з" пункту 5.1 цього розділу).

Контролюючі органи здійснюють постійний моніторинг платників ПДВ, включених до Реєстру, та приймають рішення про анулювання реєстрації платників ПДВ у разі існування відповідних підстав.

Рішення про анулювання реєстрації за самостійним рішенням контролюючого органу приймаються за наявності відповідних підтвердних документів (відомостей). Такими документами, зокрема, є: 3) довідка про подання/неподання платником ПДВ контролюючому органу декларації з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців та/або реєстр (перелік) податкових декларацій (податкових розрахунків) особи за 12 послідовних податкових місяців, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту у таких деклараціях (податкових розрахунках) протягом 12 послідовних податкових місяців (підстава - підпункт "г" пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу). У реєстрі (переліку) зазначаються дані про реєстрацію особи платником ПДВ та по кожній декларації (податковому розрахунку) - податковий період, дата надходження декларації (податкового розрахунку) до контролюючого органу, загальні обсяги постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту звітного періоду, вказані у відповідних рядках та колонках податкової декларації (податкового розрахунку); 13) інші підтвердні документи (відомості) у випадках, передбачених Кодексом.

Згідно із пунктом 5.6 Положення №1130 за наявності зазначених підтвердних документів (відомостей) контролюючий орган за місцем перебування на обліку платника податків приймає рішення про анулювання реєстрації особи - платника ПДВ незалежно від здійснення контролюючим органом документальних та камеральних перевірок такої особи і їх результатів, а також обов`язку такої особи бути зареєстрованою та/або нараховувати чи сплачувати податок на додану вартість відповідно до законодавства.

Із системного аналізу зазначених положень слідує, що для застосування до платника податку такого заходу як анулювання реєстрації платника ПДВ на підставі підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України законодавцем закріплено такі умови:

- неподання платником ПДВ контролюючому органу протягом останніх 12 послідовних податкових місяців декларації з ПДВ;

- подання платником ПДВ протягом останніх 12 послідовних податкових місяців такої декларації (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відчутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Водночас, наявність підстав для анулювання реєстрації платника ПДВ має підтверджуватися відповідними документами.

Колегія суддів зазначає, що у разі скасування рішення про анулювання реєстрації, якщо інше не визначено судовим рішенням, контролюючий орган вносить до Реєстру запис про реєстрацію платника ПДВ із урахуванням особливостей, визначених Положенням про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 №1130.

Отже, обов`язок внесення відповідних змін до Реєстру платників ПДВ щодо поновлення реєстрації платника ПДВ на підставі рішення суду повністю належить контролюючому органу та не залежить від позивача.

З огляду на те, що постанова Харківського окружного адміністративного суду від 22.06.2016 у справі №820/159/16 щодо поновлення реєстрації платником ПДВ ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" була виконана податковим органом 21.03.2019, у контексті положень підпункту "г" пункту 184.1 статті 184 ПК України, відлік контролю діяльності ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" протягом 12 послідовних місяців розпочався 21.03.2019, адже до цього моменту останній був позбавлений можливості подавати контролюючому органу декларації з податку на додану вартість в силу відсутності реєстрації платником такого податку і у позивача не існувало об`єктивної можливості подавати звітність та декларації у зв`язку з анулюванням реєстрації платника ПДВ рішенням № 24 від 15.12.2015 до поновлення реєстрації як платника ПДВ.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 18.11.2019 у справі №2040/8144/18, від 20.03.2019 у справі №826/6603/16, від 26.03.2019 у справі №820/1504/18.

Після поновлення реєстрації платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» 21.03.2019, на виконання вимог Податкового кодексу України, позивачем були подані декларації з податку на додану вартість, зокрема, за лютий, березень, та квітень 2019 року, які згідно з квитанціями були прийняті контролюючим органом /а.с. 44-46/.

З урахуванням того, що вдруге реєстрацію ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» платником ПДВ було анульовано оскаржуваним в межах цієї справи рішенням податкового органу від 31.05.2019, суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку, що податковим органом доведено правомірність прийняття оскаржуваного рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" на підставі підпункту "г" пункту 184.1 статті 184 ПК України, оскільки, як встановлено під час розгляду справи, з дати поновлення реєстрації платником податку на додану вартість і до дати прийняття ГУ ДФС у Харківській області рішення про аналювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" №3350 від 31.05.2019 не пройшло 12 послідовних місяців.

По суті, рішення про анулювання реєстрації позивача як платника ПДВ було прийняте контролюючим органом безвідносно до судового оскарження попереднього рішення про анулювання реєстрації платником податку на додану вартість ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ", однак, такі дії не узгоджуються із наведеними приписами ПК України та Положення №1130.

Ураховуючи наведене, а також відсутність обставин, з якими норма підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України пов`язує можливість анулювання реєстрації платника ПДВ, колегія суддів дійшла висновку про протиправність дій ГУ ДФС у Харківській області, які призвели до безпідставного прийняття рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість позивача, та наявність підстав для скасування рішення ГУ ДФС у Харківській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ "СЕДЕС КОМПАНІ" №3350 від 31.05.2019.

Водночас, колегія суддів зазначає, що ч. 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Виходячи з системного тлумачення зазначених положень законодавства убачається, що особа має право звернутись до адміністративного суду з позовом у разі, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб`єкта владних повноважень) порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. При цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач. Задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

Тобто, в розумінні КАС України захист прав, свобод та інтересів осіб завжди є наступним за встановленням судом факту їх порушення.

Право на судовий захист має лише та особа, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав, свобод чи інтересів. Отже, для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право, свободу чи інтерес, і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем.

Колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання Головного управління ДФС у Харківській області поновити реєстрацію платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ», оскільки судам першої та апеляційної інстанції позивачем не надано доказу, який би безспірно посвідчував ту обставину, що після скасування рішення суб`єкта владних повноважень про анулювання реєстрації платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ» контролюючий орган не вчинить дії щодо поновлення реєстрації платника ПДВ ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ». Прогнозування можливих порушень зі сторони відповідача та зобов`язання його вчинити певні дії в майбутньому є передчасним.

Згідно із приписами пункту другого частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки рішення суду першої інстанції ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а також у зв`язку із тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи, колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нового про часткове задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат із урахуванням положень статті 139 КАС України, колегія суддів виходить з того, що судові витрати, які були понесені позивачем під час розгляду справи, складаються з витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги у загальному розмірі 19 210,00 грн (7684,00 грн за подання позовної заяви та 11526,00 грн за подання апеляційної скарги), що підтверджується доказами про їх оплату (квитанцією №5 від 08.10.19 та квитанцією №0.0..1 від 28.02.2019),

Оскільки Другим апеляційним адміністративним судом було ухвалено нове рішення, яким адміністративний позов задоволено частково, водночас ураховуючи, що задоволені вимоги охоплюють обсяг порушених прав та законних інтересів за основними та похідними вимогами, рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне змінити розподіл судових витрат зі сплати судового збору, стягнувши з Державної фіскальної служби України та з Головного управління ДФС у Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань суб`єктів владних повноважень по 9 605,00 грн на користь ТОВ «СЕДЕС КОМПАНІ».

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕДЕС КОМПАНІ" задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.01.2020 у справі №520/9214/19 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕДЕС КОМПАНІ" до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Харківській області про визнання незаконними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати незаконними дії ГУ ДФС у Харківській області щодо прийняття рішення №3350 від 31.05.2019 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» ().

Скасувати рішення ГУ ДФС у Харківській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість №3350 від 31.05.2019 Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» ().

Визнати незаконними дії Державної фіскальної служби України щодо протиправного списання показників Товариству з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» реєстраційного ліміту в розмірі 96655939,83 грн. (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України відновити Товариству з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» () реєстраційний ліміт у сумі 96655939,83 грн. (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

В іншій частині у задоволенні позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Харківській області (, адреса: 61057, м. Харків, вулиця Пушкінська, 46) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» (, адреса: 61145, Харківська область, м. Харків, вулиця Космічна, будинок 21А) судові витрати у сумі 9 605,00 грн. (дев`ять тисяч шестисот п`ять гривень).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (, адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕДЕС КОМПАНІ» (, адреса: 61145, Харківська область, м. Харків, вулиця Космічна, будинок 21А) судові витрати у сумі 9 605,00 грн. (дев`ять тисяч шестисот п`ять гривень).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.В. Зеленський
Судді Я.В. П`янова І.С. Чалий
Повний текст постанови складено 18.05.2020 року