Справа № 520/6074/2020
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 травня 2020 р. Справа № 520/6074/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бадюков Ю.В., розглянувши адміністративний позов Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), в якому просить суд: скасувати постанову Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 29.04.2020 року по виконавчому провадженні №61153963 про накладення штрафу в розмірі 5100 грн. за невиконання рішення суду.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Суд зазначає, що адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов`язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Враховуючи викладене, звернені до суду вимоги про скасування постанови про накладення штрафу є майновими.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривень.

Як вбачається зі змісту позовної вимоги, предметом позову у даній справі є одна вимога майнового характеру, а отже сума судового збору становить 2102,00 грн.

Однак, позивач при зверненні до суду не надав доказів сплати судового збору, що підтверджується переліком додатків до адміністративного позову.

Разом з цим, у позовній заяві позивач заявив клопотання про звільнення головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від сплати судового збору за подання адміністративного позову, посилаючись на те, що законодавчо не передбачено використання коштів Пенсійного фонду на оплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно зі ст. 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу зазначеної норми, суддя доходить до висновку, що суд може відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору виключно фізичних осіб, в той час як позивачем у справі є юридична особа - суб`єкт владних повноважень.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Згідно з положеннями ч.1 ст.287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до положень п.1 ч.2 ст.287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що додатки до адміністративного позову не містять підтвердження відомостей, що 06.05.2020 року до позивача надійшла оскаржувана постанова, як це зазначено у адміністративному позові. Відповідно, з наданих позивачем доказів неможливо встановити коли саме позивач дізнався про порушення його прав.

Відповідно до приписів ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи, що позовні вимоги заявлені із порушенням десятиденного строку для звернення до суду, позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави для поновлення строку або докази отримання оскаржуваної постанови в межах 10-денного строку до дня звернення до суду.

Також суд зазначає, що частинами 1-3 ст. 55 КАСУ встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

У ч. 1 ст. 57 КАСУ визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Таким чином, повноваження законного представника органу, підприємства, установи, організації, який діє на підставі повноважень, наданих йому законом, статутом, положенням чи іншим установчим документом, підтверджуються документами, що посвідчують службове становище і повноваження діяти від імені цього суб`єкта. Такими документами можуть бути: службове посвідчення, рішення власника або уповноваженого ним органу про прийняття на посаду керівника, трудовий договір (контракт). Крім того, повноваження керівника підприємства установи чи організації повинні підтверджуватися статутом, положенням чи іншим установчим документом юридичної особи, або витягом з протоколу засідання повноваженого органу юридичної особи, на якому керівника уповноважено вести справу в суді.

Як вбачається із поданих матеріалів позовну заяву було підписано від імені позивача заступником начальника головного управління Г. Баєвою, але суду не надано належним чином засвідчених копій документів (наказ, положення та інш.), які могли б свідчити про те, що саме особу, яка підписала позовну заяву на цю посаду призначено та вона має право підписувати позови (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень).

Відповідно, адміністративний позов Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування постанови, поданий з порушенням вимог ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- належним чином засвідчені копії документів (наказ, положення та інш.), які могли б свідчити про те, що саме особу, яка підписала позовну заяву на цю посаду призначено та вона має право підписувати позови;

- оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2102,00 грн. на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA4020011, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу*;101; (код платника) судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд";

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з відповідними доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду або докази отримання оскаржуваної постанови в межах 10-денного строку до дня звернення до суду.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись ст. ст. 123, 160,161,167, 169, 248,256 КАС України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Адміністративний позов Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу строк - десять календарних днів з моменту отримання даної ухвали, але не менше, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), шляхом надання до суду:

- належним чином засвідчені копії документів (наказ, положення та інш.), які могли б свідчити про те, що саме особу, яка підписала позовну заяву на цю посаду призначено та вона має право підписувати позови;

- оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2102,00 грн. на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA4020011, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу*;101; (код платника) судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд";

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з відповідними доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду або докази отримання оскаржуваної постанови в межах 10-денного строку до дня звернення до суду.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Бадюков Ю.В.