Справа № 640/10663/20
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

20 травня 2020 року м. Київ № 640/10663/20

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовомКорпорації «ДБК-Житлобуд»
до Київської міської ради
провизнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Корпорація «ДБК-Житлобуд» з позовом до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 12.12.2019 №442/8015 «Про поділ земельної ділянки, що перебуває в оренді приватного акціонерного товариства «Квадрат-Україна» на перетині вул. Милославської та просп. Володимира Маяковського у Деснянському районі м. Києва, та внесення змін до договору оренди».

В обґрунтування заявлених позовних вимог наголошено на тому, що для поділу земельної ділянки було надано не весь перелік документів, надання яких передбачено ст.ст. 50 та 56 Закону України «Про землеустрій», зокрема, за твердженням представника Корпорації «ДБК-Житлобуд», це стосується технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки за кадастровим номером :62:095:0009, що свідчить про протиправність оскаржуваного рішення.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (ч. 2 ст. 171 КАС України).

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, Корпорація «ДБК-Житлобуд» оскаржує рішення Київської міської ради від 12.12.2019 №442/8015 «Про поділ земельної ділянки, що перебуває в оренді приватного акціонерного товариства «Квадрат-Україна» на перетині вул. Милославської та просп. Володимира Маяковського у Деснянському районі м. Києва, та внесення змін до договору оренди», яким відповідно до ст.ст. 9, 79 1, 83, 93, 122, 186 Земельного кодексу України, ст. 30 Закону України «Про оренду землі», ст. 56 Закону України «Про землеустрій», Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності», п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», розглянувши технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки приватному акціонерному товариству «Квадрат-Україна» та враховуючи звернення приватного акціонерного товариства «Квадрат-Україна» від 09.11.2018 №09-11, Київська міська рада вирішила:

1. Погодити поділ земельної ділянки комунальної власності територіальної громади міста Києва площею 7,2644 га (кадастровий номер :62:095:0009) на перетині вул. Милославської та просп. Володимира Маяковського у Деснянському районі м. Києва, яка перебуває в оренді приватного акціонерного товариства «Квадрат-Україна» на підставі договору оренди земельної ділянки від 07.10.2005 N 62-6-00268, на сформовані в межах категорії земель житлової та громадської забудови для будівництва, експлуатації та обслуговування торговельно-розважального комплексу з рекреаційно-оздоровчою та аква-зонами, а також дитячим майданчиком, а саме: земельну ділянку площею 0,8670 га (кадастровий номер :62:095:0051); земельну ділянку площею 4,2311 га (кадастровий номер :62:095:0052); земельну ділянку площею 2,1663 га (кадастровий номер :62:095:0053).

2. Внести зміни до договору оренди земельної ділянки від 07.10.2005 N 62-6-00268, залишивши в оренді приватного акціонерного товариства «Квадрат-Україна» до 07.10.2030 в межах категорії земель житлової та громадської забудови (код КВЦПЗ 03.10) земельні ділянки площею 0,8670 га (кадастровий номер :62:095:0051), площею 4,2311 га (кадастровий номер :62:095:0052) та 2,1663 га (кадастровий номер :62:095:0053) для будівництва, експлуатації та обслуговування торговельно-розважального комплексу з рекреаційно-оздоровчою та аква-зонами, а також дитячим майданчиком на перетині вул. Милославської та просп. Володимира Маяковського у Деснянському районі м. Києва (справа Д-9047).

3. Встановити, що розмір річної орендної плати, визначеної в договорі оренди земельної ділянки від 07.10.2005 N 62-6-00268, підлягає приведенню у відповідність до норм законодавства.

4. Приватному акціонерному товариству «Квадрат-Україна»:

4.1. У місячний термін надати до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) документи, визначені законодавством, необхідні для укладення договору про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 07.10.2005 N 62-6-00268.

4.2. Питання пайової участі та укладення з Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) договору про пайову участь вирішувати в порядку та випадках, встановлених законодавством.

4.3. Питання сплати відновної вартості зелених насаджень або укладення охоронного договору на зелені насадження вирішувати відповідно до рішення Київської міської ради від 27.10.2011 N 384/6600 «Про затвердження Порядку видалення зелених насаджень на території міста Києва» (зі змінами і доповненнями).

4.4. Питання майнових відносин вирішувати в установленому порядку.

4.5. Дотримуватись обмежень у використанні земельних ділянок, зазначених у витягах з Державного земельного кадастру.

5. Попередити землекористувача, що використання землі не за цільовим призначенням тягне за собою припинення права користування нею відповідно до вимог статей 141, 143 Земельного кодексу України.

6. Контроль за виконанням цього рішення покласти на постійну комісію Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування.

При цьому, в обґрунтування заявлених позовних вимог представником Корпорації «ДБК-Житлобуд» наголошено на тому, що рішенням Київської міської ради від 12.12.2019 №442/8015 затверджено поділ земельної ділянки з кадастровим номером :62:095:0009, щодо якої на підставі укладеного між Приватним акціонерним товариством «Квадрат-Україна» та Корпорацією «ДБК-Житлобуд» договору від 06.07.2015 №9 планується будівництво житлового комплексу з об`єктами соціальної інфраструктури з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями. Вказане рішення, за твердженням представника Корпорації «ДБК-Житлобуд», порушує права та законні інтереси останньої, яке полягає у відсутності можливості будівництва на земельній ділянці, яка була поділена та яка була виключена Київською міською радою з Державного реєстру речових прав.

У той же час, суд звертає увагу, що згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Так, у силу ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 4 КАС України наведено визначення термінів, вжитих у цьому Кодексі, згідно з якими адміністративною справою є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір (п. 1); публічно-правовим спором є спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи (п. 2); а суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7).

Натомість, ч. 1 ст. 19 КАС України наведений перелік публічно-правових спорів, на які розповсюджується юрисдикція адміністративних судів, до яких, зокрема, віднесено спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п. 1).

З огляду на викладене, неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду - його акт індивідуальної дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.

Згідно зі ст. 5 Земельного кодексу України, одним із принципів земельного законодавства є забезпечення рівності права власності на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави.

Відтак, суд вказує, що з моменту укладення між землекористувачем та органом місцевого самоврядування договору оренди землі адміністративні відносини припиняються та в подальшому виникають договірні відносини, які характеризуються рівністю їх учасників та свободою договору. Такі ознаки не притаманні адміністративним правовідносинам, натомість, притаманні цивільним правовідносинам, які з урахуванням суб`єктного складу можуть бути предметом судового розгляду у відповідному суді загальної юрисдикції або господарському суді.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці.

За таких умов фактично предметом позову у цій справі є право сторін договору (Приватного акціонерного товариства «Квадрат-Україна» та органу місцевого самоврядування) на зміну його умов, зокрема шляхом визначення предмету договору, відтак, предметом даного спору є договірні відносини.

З огляду на викладене, враховуючи заявлений предмет та підстави позову, заявлені позовні вимоги не підлягають розгляду у порядку адміністративної юрисдикції, оскільки предметно віднесені до господарської юрисдикції.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.04.2018 у справі №539/1957/16-а та від 10.04.2019 у справі №816/2137/18.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

У разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи (ч. 6 ст. 170 КАС України).

Керуючись вимогами п. 1 ч. 1 ст. 170, ст. 248 КАС України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Корпорації «ДБК-Житлобуд» у відкритті провадження в адміністративній справі.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі разом з матеріалами позовної заяви невідкладно надіслати особі, яка її подала.

3. Роз`яснити позивачу, що повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження не допускається.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок