Справа № 640/17151/19
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Епель О.В., Кобаля М.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення на проголошену о 09 годині 59 хвилин ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2020 року, повний текст якої складено 16 березня 2020 року, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новини 24 години» до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Новини 24 години» (далі - Позивач, ТОВ «Новини 24 години») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення (далі - Відповідач, Національна рада) про визнання протиправним та скасування рішення Національної ради від 05.09.2019 року №1319 «Про результати позапланової виїзної перевірки ТОВ «Новини 24 години», м. Київ (НР №00034-м від 26.06.2016, супутникове ТБ, логотип: «NEWSONE»)».

У грудні 2019 року ТОВ «Новини 24 години» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із клопотанням про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №640/16920/19.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.03.2020 року зупинено провадження у справі №640/17151/19 до набрання законної сили рішенням суду у справі №640/17151/19.

При цьому суд першої інстанції, керуючись приписами п. 3 ч. 1 ст. 236 КАС України, виходив з того, що предметом спору у справі №640/16920/19 є правомірність рішення Національної ради від 09.07.2019 року №689 «Про призначення позапланової виїзної перевірки ТОВ «Новини 24 години», на підставі якого у подальшому Відповідачем було прийнято оскаржуване у даній справі рішення від 05.09.2019 року №1319. Відтак, на думку суду першої інстанції, розгляд справи №640/16920/19 об`єктивно перешкоджає розгляду справи №640/17151/19.

Не погоджуючись з викладеним в ухвалі рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до Окружного адміністративного суду міста Києва. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що судом першої інстанції не було враховано відмінність предмету спору у справі №640/16920/19 та у справі №640/17151/19, а також те, що розгляд справи про рішення про призначення позапланової перевірки не виключає можливості на підставі наявних в іншій справі доказів вирішити по суті спір, який стосується безпосередньо виявлених у ході перевірки порушень. Крім того, звертає увагу, що зупинення провадження у даній справі зумовило порушення права Позивача на розгляд справи протягом розумних строків, а судом першої інстанції жодним чином не обґрунтовано необхідність зупинення провадження у справі та не вказано, чому зібрані докази не дозволяють вирішити спір по суті. Окремо наголошує на тому, що, по-перше, саме на суб`єкта владних повноважень покладено обов`язок доведення правомірності прийнятого рішення, по-друге, виключно до компетенції Національної ради належать повноваження зі здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері телебачення і радіомовлення, по-третє, Національна рада у визначених Законом України «Про телебачення і радіомовлення» випадках має право на звернення до суду із позовом про анулювання ліцензії на мовлення.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.04.2020 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Новини 24 години» просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. Свою позицію обґрунтовує тим, що в ухвалі суду наведені мотиви необхідності зупинення провадження у справі, а посилання Апелянта на відмінність предмету позову не суперечить висновкам суду про зупинення провадження, адже обставини справи №640/16920/19 та рішення у ній матимуть преюдиційне значення для розгляду і вирішення справи №640/17151/19. Окремо звертає увагу, що за усталеною практикою Верховного Суду у випадку незаконності перевірки прийнятий за її результатами індивідуальний акт автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню. Наголошує на безпідставності посилання Апелянта на порушення його права на розгляд справи протягом розумного строку, адже процесуальний закон його таким правом не наділяє. Щодо інших доводів апеляційної скарги зазначає, що вони стосуються суті спору, що не може бути предметом розгляду на етапі апеляційного перегляду ухвали про зупинення провадження у справі. Крім іншого, звертає увагу на те, що апеляційна скарга підписана особою, яка не має права її підписувати, що відображено також в ухвалі Верховного Суду від 13.03.2020 року у справі №640/16920/19.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.05.2020 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 20.05.2020 року.

На адресу Шостого апеляційного адміністративного суду 18.05.2020 року від Національної ради надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано неможливістю прибуття представника Відповідача до суду з метою захисту здоров`я учасників процесу і співробітників суду у зв`язку з поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, а також необхідності розгляду справи з обов`язковою участю Національної ради з огляду на її складність і важливість для Відповідача, специфіку предмету та складу учасників, а також доказову базу.

Розглянувши заявлене клопотання судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ст. 313 КАС України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

Разом з тим, судовою колегією враховується, що обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи не визнавалася.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 309 КАС України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

При цьому судова колегія вважає за необхідне підкреслити, що положеннями ч. 4 ст. 195 КАС України передбачено, що під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

До того ж, судом апеляційної інстанції враховується, що тривалий розгляд в апеляційному порядку апеляційної скарги на ухвалу про зупинення провадження у справі породжує небезпеку порушення розумного строку як апеляційного перегляду, так і розгляду самої справи.

За таких обставин, зважаючи на відсутність підстав для визнання поважними викладених у клопотанні причин для відкладення розгляду справи, а також з огляду на визначені ст. 309 КАС України строки її розгляду, судовою колегією відмовлено у задоволенні заявленого клопотання.

Крім того, від представника ТОВ «Новини 24 години» 20.05.2020 року надійшло клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження за правилами ст. 311 КАС України.

За таких обставин учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, а тому справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, при постановленні оскаржуваної ухвали суд першої інстанції виходив з того, що прийняття оскаржуваного рішення від 05.09.2019 року №1319 здійснювалося Національною радою за результатами перевірки, призначеної та проведеної на підставі рішення Національної ради від 09.07.2019 року №689, яке є предметом оскарження у справі №640/16920/19, що і є підставою для зупинення провадження у справі за правилами п. 3 ч. 2 ст. 236 КАС України.

З такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 236 КАС України суд зупиняє провадження у справі в разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Тобто, зупинення провадження у справі на підставі даного пункту частини 1 статті 236 КАС України можливе виключно у випадку об`єктивної неможливості розгляду справи до вирішення іншої за відсутності умови, що зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.10.2019 року відкрито провадження у справі №640/16920/19 за позовом ТОВ «Новини 24 години» до Національної ради про визнання протиправним та скасування рішення від 09.07.2019 року №689.

На момент постановлення оскаржуваної Національно радою ухвали від 04.03.2020 року розгляд справи №640/16920/19 Окружним адміністративним судом міста Києва не завершений.

При цьому судовою колегією враховується, що предметом оскарження у справі №640/19620/19 є правомірність прийняття Національною радою рішення «Про призначення позапланової виїзної перевірки ТОВ «Новини 24 години», висновки якої зафіксовані в акті від 25.07.2019 року №138 та на підставі яких прийнято рішення від 05.09.2019 року №1319 «Про результати позапланової виїзної перевірки ТОВ «Новини 24 години», м. Київ (НР №00034-м від 26.06.2016, супутникове ТБ, логотип: «NEWSONE»)», яке оскаржується у справі №640/17151/19.

Оскільки підставою для проведення перевірки, наслідком якої стало прийняття Відповідачем оскаржуваного рішення, було рішення Національної ради від 09.07.2019 року №689, то судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що встановлені у справі №640/16920/19 обставини матимуть преюдиційне значення для розгляду і вирішення справи №640/17151/19. Таким чином, зупинення провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 236 КАС України здійснювалося судом першої інстанції із дотриманням норм процесуального права.

Пов`язаність відповідної категорії справ випливає, зокрема, зі змісту постанови Верховного Суду від 20.09.2019 року у справі № 0340/1931/18.

Твердження Апелянта про те, що Окружний адміністративний суд міста Києва на основі зібраних доказів мав можливість вирішити спір, не затягуючи при цьому розгляд справи, судовою колегією відхиляються, оскільки у даному випадку зупинення провадження у справі мало на меті повне, всебічне та об`єктивне з`ясування всіх фактичних обставин справи, у тому числі з урахуванням судового рішення у справі, у межах якої здійснюється дослідження безпосередньо підстав проведення перевірки.

Доводи Національної ради щодо відмінності предмету спору у справі №640/16920/19 та у справі №640/17151/19 в якості перешкоди для зупинення провадження у справі судовою колегією відхиляються як безпідставні, оскільки, по-перше, положення КАС України унеможливлюють розгляд тотожних справ, по-друге, саме з метою правової визначеності та недопустимості переоцінки одних і тих самих фактичних обставин законодавцем впроваджено інститут зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням суду в іншій справі.

Щодо посилань Апелянта на те, що, по-перше, саме на суб`єкта владних повноважень покладено обов`язок доведення правомірності прийнятого рішення, по-друге, виключно до компетенції Національної ради належать повноваження зі здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері телебачення і радіомовлення, по-третє, Національна рада у визначених Законом України «Про телебачення і радіомовлення» випадках має право на звернення до суду із позовом про анулювання ліцензії на мовлення, судова колегія вважає за необхідне підкреслити, що оцінка відповідних доводів може здійснюватися лише під час розгляду справи по суті, а не на стадії апеляційного перегляду ухвали суду про зупинення провадження у справі.

З урахуванням викладеного у своїй сукупності, а також зважаючи на те, що передумовою зупинення провадження у справі на підставі п. 3 ч. 1 ст. 236 КАС України є встановлення об`єктивної неможливості розгляду справи до набрання законної сили в іншій, судова колегія приходить до висновку про відповідність обставинам справи та вимогам чинного законодавства постановленої Окружним адміністративним судом міста Києва ухвали від 04.03.2020 року.

Твердження ТОВ «Новини 24 години» про те, що апеляційна скаргу від імені Національної ради підписана Жолак Л.О. як особою, яка не має права її підписувати, судова колегія вважає помилковим з огляду на таке.

Згідно ч. 3 ст. 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Тобто, процесуальний закон встановлює можливість участі у справі суб`єктів владних повноважень та юридичних осіб як у порядку самопредставництва, так і через представника.

При цьому, до суб`єктів владних повноважень процесуальний закон відносить, зокрема, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особа (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Судова колегія вважає за необхідне звернути увагу, що відповідно до пп. 19 п. 1 розд. VII «Перехідні положення» КАС України положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

У свою чергу пп. 11 п. 16-1 розд. XV «Перехідні положення» Конституції України передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року (абзац перший пункту). Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року (абзац другий пункту). Відповідні зміни до Основного Закону України набрали чинності 30.09.2016 року.

Отже, представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування у судах з 01.01.2020 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Судом апеляційної інстанції враховується, що відповідно до ч. 5 ст. 131-2 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Положеннями ч. 2 ст. 57 КАС України передбачено, що у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Разом з тим, зміст ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.09.2019 року про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, а також матеріалів справи, не дає підстав стверджувати про можливість віднесення даної справи до справ незначної складності, перелік яких визначений приписами ч. 6 ст. 12 КАС України.

Поряд з викладеним, судова колегія вважає за необхідне зауважити, що пунктом 11 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України врегульовані саме питання представництва. Про «самопредставництво» в Конституції України не йдеться, воно передбачено лише відповідними положеннями процесуальних кодексів.

Внесеними до КАС України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» від 18.12.2019 року № 390-IX змінами розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень.

З аналізу змісту вже згаданої вище норми ч. 3 ст. 55 КАС України вбачається, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених ст. 44 КАС України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов. Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Так, судова колегія погоджується з твердженням Позивача, до апеляційної скарги не додано документів, які підтверджують статус Жолах Л.О. як адвоката.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження повноважень діяти від імені Національної ради у порядку самопредставницта Жолак Л.О. було надано копії: наказу Національної ради від 15.11.2018 року №360-к про призначення Жолак Л.О. на посаду головного спеціалісті відділу представництва в судах та супроводження судових проваджень юридичного управління, Положення про відділу представництва в судах та супроводження судових проваджень юридичного управління, затвердженого рішенням Національної ради від 16.01.2020 року №37.

При цьому, зі змісту Положення випливає, що одним з основних завдань відділу є представництво інтересів Національної ради в судах (п. 3), відділ представляє в установленому законодавством порядку інтереси Національної ради в судах всіх інстанцій, а його працівники наділені всім обсягом прав, наданих, зокрема, ст. ст. 44, 47, 49, 51, 60 КАС України позивачу, відповідачу, третій особі (п. 4). Крім того, дане Положення не містить застережень щодо необхідності додаткового уповноваження головного спеціалісті відділу представництва в судах та супроводження судових проваджень юридичного управління на представництво інтересів Національної ради.

З урахуванням наведеного колегія суддів приходить до висновку, що доданими до апеляційної скарги документами підтверджено повноваження Жолак Л.О. діяти від імені Національної ради у порядку самопредставництва, у зв`язку з чим посилання ТОВ «Новини 24 години» на відсутність документально підтверджених відомостей про наділення Жолак Л.О. відповідними повноваженнями є помилковим. При цьому судова колегія вважає за необхідне звернути увагу, що за правилами ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в саме у постановах, а не в ухвалах Верховного Суду.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про правильність твердження суду першої інстанції щодо необхідності зупинення провадження у справі, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують. У зв`язку з чим суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 236, 242-244, 250, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді О.В. Епель

М.І. Кобаль

Повний текст постанови складено « 20» травня 2020 року.