Справа № 158/823/20
Суддя: Кузьмич Сергій Миколайович
Дата ухвалення: 2020-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2020 рокуЛьвівСправа № 158/823/20 пров. № А/857/5332/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кузьмича С. М.,

суддів Улицького В.З., Шавеля Р.М.,

за участю секретаря Мельничук Б.Б.

представника відповідача Бохонкович В.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за апеляційною скаргою Командира військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_1 на ухвалу Ківерцівського районного суду Волинської області від 10 квітня 2020 року (постановлену головуючим суддею Поліщук С.В. у м. Ківерці) про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 158/823/20 за адміністративним позовом Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 до Громадянки Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_2 про продовження строку затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення за межі України,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача про продовження строку затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення за межі України.

Ухвалою Ківерцівського районного суду Волинської області від 10.04.2020 позовну заяву залишено без розгляду.

Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини неявки, та від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності

Вказану ухвалу в апеляційному порядку оскаржив позивач, у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм процесуального права з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зокрема в апеляційні скарзі зазначає, що внаслідок запровадження заходів на території України, щодо запобігання поширенню на території України хвороби COVID 19, не має можливості доправити відповідача для участі у справі в судове засідання. Разом з цим, Ківерцівським районним судом Волинської області за наявності технічної можливості та своєчасного подання позивачем клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, всупереч вимог ст. 195 КАС України, в розгляді справи в режимі відеоконференції відмовлено.

В судовому засіданні представник відповідача, заперечив щодо задоволення апеляційної скарги та надав пояснення. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Апелянт в судове засідання на виклик суду не з`явився, явку уповноваженої особи не забезпечив, хоча належним чином був повідомлений, що не перешкоджає розгляду справи за його відсутності згідно з ч. 2 ст. 313 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності

Як слідує з матеріалів справи 08.04.2020 позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про продовження строку затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення за межі України.

Особливості провадження у справах за адміністративними позовами з приводу затримання іноземців або осіб без громадянства передбаченого ст. 289 КАС України.

Так відповідно до ч. 11, 12, 14, 15 строк затримання іноземців та осіб без громадянства в пунктах тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в Україні, становить шість місяців. За наявності умов, за яких неможливо ідентифікувати іноземця або особу без громадянства, забезпечити примусове видворення чи реадмісію особи у зазначений строк або прийняти рішення за заявою про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні, цей строк може бути продовжений, але не більш як на вісімнадцять місяців.

Про продовження строку затримання не пізніш як за п`ять днів до його закінчення орган (підрозділ), за клопотанням якого затримано іноземця або особу без громадянства, кожні шість місяців подає відповідний адміністративний позов. У такому позові зазначаються дії або заходи, що вживалися органом (підрозділом) для ідентифікації іноземця або особи без громадянства, забезпечення виконання рішення про примусове видворення (реадмісію) або для розгляду заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні.

Розгляд питань, визначених цією статтею, здійснюється судом за обов`язкової участі сторін. Розгляд справ про продовження строку затримання іноземця або особи без громадянства може проводитися у режимі відеоконференції, у тому числі з трансляцією з іншого приміщення, що знаходиться поза межами приміщення суду, в порядку, визначеному цим Кодексом.

Адміністративні справи, передбачені цією статтею, розглядаються судом у день подання відповідної позовної заяви.

Аналізуючи наведені вище норми, колегія суддів дійшла висновку, що для продовження строку затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення за межі України уповноважений орган вправі звернутися до суду з відповідним позовом, а суд в свою чергу має розглянути адміністративну справу у день подання відповідної позовної заяви за обов`язкової участі сторін, з можливістю її розгляду в режимі відеоконференції, у тому числі з трансляцією з іншого приміщення, що знаходиться поза межами приміщення суду, в порядку, визначеному цим Кодексом.

Як слідує з матеріалів справи, що 08.04.2020 позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача про продовження строку затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення за межі України.

Крім цього 08.04.2020 позивачем, додатково, подано до суду клопотання про забезпечення участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а саме із Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області 88017, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, 53 (за місцем знаходження представника позивача) та із ПТПІ «Волинський» 45213, Волинська область, Ківерцівський район, с. Журавичі, вул. Перемоги, 27 (за місцем знаходженням відповідача).

В обгрунтування клопотання вказує на те, що відповідач поміщений до Волинського пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в Україні ДМС України, з місцем розташування с. Журавичі, Ківерцівського району, Волинської області та приймаючи до уваги значну відстань від м. Чоп Закарпатської області до м. Ківерці, Волинської області, де утримується відповідач і те, що в Україні запроваджено карантинні заходи щодо протидії розповсюдженню COVID 19 просить таке клопотання задовольнити.

Ухвалою Ківерцівського районного суду Волинської області від 08.04.2020 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву у строк до 17 год. 30 хв. 08.04.2020, призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 17 год. 30 хв. 08.04.2020 у приміщенні Ківерцівського районного суду Волинської області та в задоволенні клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції відмовлено.

Зокрема відмовляючи в задоволенні клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції суд першої інстанції зазначив, що Ківерцівський районний суд Волинської області обладнаний лише одним залом судових засідань, в якому щодня призначені до розгляду кримінальні провадження, в котрих здійснюється аудіо та відеозапис, а також те, що відповідно до ч. 5 ст. 195 КАС України призначення засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду, участь у справі даної категорії є обов`язковою, у Волинському ПТПІ відсутнє необхідне обладнання для проведення судових засідань у режимі відеоконференції з необхідним сертифікованим обладнанням та програмним забезпеченням.

Згідно журналу судових засідань від 09.04.2020 відкладено розгляд справи на 10.04.2020 о 16 год. 30 хв.

Як згадувалось вище ухвалою Ківерцівського районного суду Волинської області від 10.04.2020 позовну заяву залишено без розгляду через повторно неявку позивача у судове засідання без поважних причин та не повідомлення про причини неявки, та від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відтак враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції порушено строки розгляду цієї справи, оскільки як зазначалось вище адміністративні справи, передбачені ст. 289 КАС України, розглядаються судом у день подання відповідної позовної заяви.

Більше того, апеляційний суд вважає, що безпіставно було відмовлено в задоволенні клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, оскільки відповідно до п. 1 Постанови КМ України від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» ( з урахуванням змін внесених Постановою КМ України № 239 від 25.03.2020) на усій території України з 12.03.2020 до 24.04. 2020 установлено карантин.

Враховуючи вказані обставини Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» ч. 4 ст. 195 КАС України викладено в такій редакції: «Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.»

Крім цього згідно листа Ради Суддів України № 9рс-186/20 від 16.03.2020 на період введення карантину рекомендовано здійснювати розгляд справ в режимі відеоконференції з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб.

Так згідно відповіді Волинського пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, де утримується відповідач від 16.03.2020 № 04-02/332, запроваджено карантин, що передбачає заборону поміщення та вибуття утримуваних осіб, крім випадків закінчення строків утримання.

А тому беручи до уваги встановленні заходи запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, внесення змін до КАС України в ч. 4 ст. 195 КАС України, неможливості вибуття відповідача та наявності місця для проведення відеоконференції колегія суддів вважає, що суд першої інстанції фактично позбавив позивача права доступу до суду.

Поряд з цим потрібно вказати, що застосовуючи наслідки повторної неявки позивача у судове засідання, не врахував приписи ст. 268 КАС України, якими встановлені особливості повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду окремих категорій адміністративних справ (визначених статтями 273 - 277, 280 - 283, 285 - 289 цього Кодексу).

Так, відповідно до цієї статті у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Наведені положення викликані скороченим терміном розгляду даної справи (10 днів з дня відкриття провадження у справі- ч. 1 ст. 286 КАС України), в зв`язку із чим неявка будь-кого з учасників справи не є перешкодою для її розгляду по суті.

З наведеного вбачається, що неявка позивача у судове засідання в даній категорії справ не є підставою для відкладення розгляду справи, а його повторна неявка - не є підставою для залишення адміністративного позову без розгляду.

Суд першої інстанції не врахував наведені норми процесуального права, в зв`язку із чим прийшов до помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції (Європейська конвенція про захист прав людини і основних свобод 1950 року, ратифікована Законом України від 17.07.1997 №4 75/97), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення. У справі Bellet v. Frаnсе Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Постановивши ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції фактично позбавив позивача права доступу до суду, як це вже згадувалось, що свідчить про порушення його права звернення до адміністративного суду, гарантованого ст.5 КАС України.

Таким чином, на думку колегії суддів, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження в ході апеляційного перегляду справи, а тому є підстави вважати, що висновок суду про залишення позовної заяви без розгляду є передчасним.

Відповідно до ст. 320 КАС України суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, коли має місце неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність таких обставин, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи чи питання.

Відтак, з врахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, оскільки винесена з порушенням норм процесуального права та з неповним з`ясуванням обставин справи, що мають значення для справи.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.

Керуючись статтями 139, 229, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Командира військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_1 задовольнити, а ухвалу Ківерцівського районного суду Волинської області від 10 квітня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 158/823/20 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення, у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Кузьмич
судді В. З. Улицький
Р. М. Шавель
Повне судове рішення складено 20 травня 2020 року