Справа № 240/7736/19
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2020-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 240/7736/19

20 травня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Охрімчук І.Г. Смілянця Е. С.

розглянувши в порядку письмового провадження заяви Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про роз`яснення, встановлення порядку виконання та відстрочення виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Колективного сільськогосподарського підприємства "Україна-Черняхів-1" про визнання протиправними та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду І інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області залишено без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року - без змін.

14 лютого 2020 року на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду від Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області надійшли заяви про роз`яснення постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, про встановлення порядку виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, та про відстрочення виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заяв, колегія суддів дійшла висновку, що вказані заяви не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Щодо заяв про відстрочення виконання постанови та встановлення порядку виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, колегія суддів враховує наступне.

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання.

Відповідно до ч.2 ст.14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Згідно зі ст.370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ч.1 ст.378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з ч.3 ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Ч.4 ст.378 КАС України передбачено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

При вирішенні питання про зміну способу виконання суд повинен з`ясовувати обставини, що свідчать про неможливість виконання рішення.

Таким чином, відстрочення виконання та зміна способу і порядку виконання судового рішення здійснюються в разі неможливості виконати судове рішення з підстав невизначеності послідовності та змісту виконавчих дій.

При цьому, зміна на підставі ст.378 КАС України способу чи порядку виконання судового рішення не передбачає зміни обраного судом при ухваленні рішення способу відновлення порушеного права.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що встановлення або зміна способу або порядку виконання судового рішення може мати місце виключно за умови існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

В обґрунтування заяви про відстрочення виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, відповідач зазначає про те, що рішення про приватизацію земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій приймають органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень за клопотанням працівників цих підприємств, установ та організацій. Крім того, вказує, що суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції зобов`язав надати дозвіл на розробку проекту приватизації земель КСП "Україна-Черняхів-1" лише за заявою ОСОБА_1 , однак відповідно до порядку, визначеного чч.3,4,5 статті 118 Земельного кодексу України, такий дозвіл надається лише за зверненням всіх працівників.

Водночас, аналогічні доводи були заявлені відповідачем в апеляційній скарзі та оцінені судом під час прийняття постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року.

Так, суд апеляційної інстанції встановив, що ОСОБА_1 був працівником ДП "Україна", а 20.11.2017 до ГУ Держгеокадастру у Житомирській області звернулися 360 працівників ДП "Україна", в тому числі ОСОБА_1 , з клопотаннями про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо приватизації земель ДП "Україна" на території Черняхівської селищної та Великогорбашівської сільської ради Черняхівського району. Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців засновниками Державного підприємства "Україна", правонаступником якого є Колективне сільськогосподарське підприємство "Україна-Черняхів-1", є працівники та прирівняні до них особи ДП "Україна" у кількості 360 чоловік. Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, правонаступником державного підприємства «Україна» () є КСП "Україна-Черняхів-1" (). Отже, КСП "Україна-Черняхів-1" є правонаступником єдиного майнового комплексу ДП "Україна", в тому числі і земельних ділянок, які перебували у його постійному користуванні згідно державних актів серії ЖТ-11-6-2 №000002 та 1-ЖТ №001150. Також, слід наголосити на тому, що відповідно до витягів з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, вказані земельні ділянки є землями сільськогосподарського призначення державної форми власності, а отже ГУ Держгеокадастру у Житомирській області є органом, який уповноважений на їх передачу у власність.

Отже, підставою для зміни способу або порядку виконання судового рішення, є обґрунтовані обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим адміністративним судом способом.

Обґрунтованими є виключні обставини, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду у раніше встановлений судом спосіб. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

Однак, небажання відповідача виконувати судове рішення не є такою підставою.

Тобто, під зміною способу і порядку виконання рішення суду розуміється прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими. Таким чином, суд за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів, може змінити спосіб та порядок виконання рішення суду, або ж відмовити по цьому питанню, не змінюючи при цьому його змісту. При цьому, відстрочити або розстрочити, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення суд може лише у виняткових випадках.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про відстрочення виконання судового рішення та встановлення порядку виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року.

Щодо заяви про роз`яснення постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, колегія суддів враховує наступне.

Підстави та порядок роз`яснення судового рішення визначені у статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Виходячи зі змісту вказаної норми, підстави для роз`яснення судового рішення існують лише тоді, коли судове рішення є незрозумілим, та без такого роз`яснення його складно виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто, метою роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому, суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення таким, що підлягає роз`ясненню стаття 254 КАС України не містить, а з її змісту вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кількох варіантів тлумачення.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити те, що постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, яку просить роз`яснити відповідач, не встановлювались нові обставини у справі, вказаним судовим рішенням залишено без змін рішення суду першої інстанції.

Таким чином, підстави для висновків про те, що саме рішення суду апеляційної інстанції є незрозумілим та підлягає роз`ясненню з метою його виконання також відсутні.

З огляду на зазначене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення слід відмовити.

Керуючись 243, 254, 325, 329, 378 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяв Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про роз`яснення постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, про встановлення порядку виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року, та про відстрочення виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.325 КАС України.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Охрімчук І.Г. Смілянець Е. С.