Справа № 0740/854/18
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2020-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

12 травня 2020 року

м. Київ

справа №0740/854/18

провадження №К/9901/11647/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А.,

суддів: Желєзного І.В., Коваленко Н.В.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 0740/854/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслав до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 0740/854/18.

Дослідивши зміст касаційної скарги ОСОБА_1 , Верховний Суд дійшов висновку, що зазначену скаргу належить залишити без руху з огляду на таке.

08.02.2020 набрав чинності Закон України від 15.01.2020 № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Згідно з частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України, у редакції, чинній з 08.02.2020), провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що предметом касаційного оскарження є постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 0740/854/18.

Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Водночас правилами частини другої статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Передбачений зазначеною статтею строк на касаційного оскарження заявник пропустив, оскільки оскаржене судове рішення суду апеляційної інстанції було ухвалене 23.12.2019, а касаційна скарга подана 23.04.2020 (згідно з відтиском штемпеля оператора поштового зв`язку «Укрпошта» на конверті, у якому надійшла касаційна скарга).

У касаційній скарзі заявник просить суд про поновлення строку на касаційне оскарження, мотивуючи це тим, що апеляційний розгляд справи відбувся в порядку письмового провадження, а про факт ухвалення оскарженого судового рішення Восьмого апеляційного адміністративного суду він дізнався тільки 13.03.2020 під час ознайомлення з матеріалами справи № 0740/854/18.

Утім вказані обставини не можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, оскільки початок перебігу встановленого приписами частини другої статті 329 КАС України тридцятиденного строку на касаційне оскарження судового рішення пов`язаний саме з днем вручення судового рішення учаснику справи.

Водночас Верховний Суд наголошує, що хоча держава й має виявляти сумлінність для забезпечення ефективного здійснення прав, які гарантуються статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (див., наприклад, рішення Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ) у справі «Фретте проти Франції» (Frette v. France), заява № 36515/97, § 49, ЄСПЛ 2002-I), утім обов`язок заявника також полягає у тому, щоб виявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати потрібних дій для ознайомлення з перебігом свого судового провадження (див., наприклад, ухвалу ЄСПЛ щодо прийнятності у справі «Тойшлер проти Німеччини» (Teuschler v. Germany), заява № 47636/99, від 04 жовтня 2001 року; рішення ЄСПЛ у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, § 48, від 10 лютого 2005 року; ухвалу ЄСПЛ щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 1 квітня 2008 року; та рішення ЄСПЛ у справі «Мускат проти Мальти» (Muscat v. Malta), заява № 24197/10, § 44, від 17 липня 2012 року).

У цьому контексті колегія суддів зауважує, що, заявник не надав суду доказів, чи він, зокрема, звертався до апеляційного суду з проханням проінформувати його про результати розгляду справи судом апеляційної інстанції. Своєю чергою наданої заявником інформації недостатньо, щоб зробити висновок про те, що скаржникові не було відомо про факт ухвалення судового рішення у його справі та що він бажав отримати цю інформацію.

Отже, Верховний Суд встановив, що касаційну скаргу скаржник подав поза межами встановленого процесуальним законом строку на касаційне оскарження, водночас доказів, які б переконливо свідчили про поважність причин пропуску такого строку, заявник суду не надав.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Верховний Суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Одночасно правилами частини другої статті 169 КАС України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Беручи до уваги те, що касаційну скаргу подано без дотримання вимог, встановлених КАС України, таку треба залишити без руху на підставі частини другої статті 332 КАС України та надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків, а саме - повторно подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та надати докази на підтвердження поважності пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення.

Керуючись приписами статей 169, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

у х в а л и в:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 0740/854/18 залишити без руху.

2. Надати скаржниці строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали, до перебігу якого не включається строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби COVID-19.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя І.В. Желєзний

Суддя Н.В. Коваленко