Справа № 826/14/16
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/14/16
У Х В А Л А

13 травня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Коротких А.Ю.,

Сорочка Є.О.,

розглянувши у письмовому провадженні заяву Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 21.07.2016 за апеляційними скаргами Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у місті Києві, ОСОБА_1 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у місті Києві про стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу з 22 серпня 2010 року по 27 червня 2013 року в сумі 174005,68 грн.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2016 року адміністративний позов задоволено частково.

Стягнуто з Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у місті Києві на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу з 22 серпня 2010 року по 27 червня 2013 року в сумі 56554,16 грн. (п`ятдесят шість тисяч п`ятсот п`ятдесят чотири гривні шістнадцять копійок).

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 21 липня 2016 року апеляційну скаргу ДПІ у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2016 року залишено без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2016 року задоволено частково та скасовано цю постанову в частині задоволення позовних вимог.

В цій частині прийнято нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу з 22 серпня 2010 року по 27 червня 2013 року в сумі 99114,03 грн.

В іншій частині постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2016 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві залишено без задоволення. Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 21 липня 2016 року у цій справі залишено без змін.

При цьому, 22.02.2017 до Київського апеляційного адміністративного суду надійшла заява від Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 21.07.2016.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2018 прийнято до провадження Шостого апеляційного адміністративного суду заяву Державної податкової інспекції у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві про роз`яснення судового рішення.

Так, заявник вказує на те, що висновки суду апеляційної інстанції за наслідком розгляду апеляційних скарг, не враховують того, що позивач не зверталась до суду з вимогами щодо стягнення середньо заробітної плати за час вимушеного прогулу, разом з тим, суд, не посилаючись на жодні норми закону, дійшов висновку про те, що вимоги ст. 235 КЗпП про вирішення цього питання разом з розглядом спору по суті не є абсолютною. Крім того, заявник повідомляє, що питання отримання позивачем інших заробітків за спірний період під час розгляду спору, судом не досліджувалось. З урахуванням наведеного, заявник просить роз`яснити постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 21.07.2016 в частині належного обгрунтування об`єктивної необхідності неврахування вимог закону щодо вирішення питання про стягнення середнього заробітку разом з розглядом трудового спору по суті, а також забезпечення соціальної функції ст. 235 КЗпП без дослідження питання отримання позивачем інших заробітків за спірний період.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів звертає увагу на таке.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. (ч. 3 ст. 254 КАС України)

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Слід вказати на те, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Так, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Тобто, підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового рішення, є його неясність, невизначеність.

Фактично, роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Водночас, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення, шляхом доповнення та розширення його предмету.

Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового рішення, виключає можливість будь-яким чином змінювати його зміст.

Як вбачається з матеріалів справи та заяви про роз`яснення судового рішення, доводи заявника стосуються питання не незрозумілості/нечіткості рішення (постанови суду), а необхідності надання судом додаткового обгрунтування постанови суду апеляційної інстанції та доповнення її мотивувальної частини. Фактично, подана податковим органом заява не є заявою про роз`яснення судового рішення згідно положень КАС України, а її зміст зводиться до незгоди з судовим рішенням суду апеляційної інстанції та намаганням сторони домогтися певним чином «перегляду/доповнення» свого ж рішення.

Крім того, за наслідком касаційного оскарження, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві залишено без задоволення, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 21 липня 2016 року - без змін.

Таким чином, колегія суддів вважає, що заява про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню, оскільки постанова є зрозумілою за змістом і не викликає неоднозначного тлумачення, з чітко сформульованою резолютивною частиною для її виконання.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено. (ч. 5 ст. 254 КАС України)

Керуючись ст. ст. 243, 250, 254, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 21.07.2016 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді А.Ю. Коротких

Є.О. Сорочко