Справа № 540/596/20
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/596/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Хом`якової В.В., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй Мир" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення митного органу про коригування митної вартості товарів № UA508000/2020/000021/2 від 21.02.2020 р.,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Строй Мир" звернулося до суду з позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби № UA508000/2020/000021/2 від 21.02.2020 року про коригування митної вартості товарів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 21.02.2020 під час декларування товару позивачем була заявлена митна вартість товару у розмірі 76997,00 доларів США, визначена ним самостійно за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у відповідності до ст.ст. 57, 58 МК України. Для здійснення митного оформлення товару (Товар № 4 Сорочки нічні та піжами з бавовни трикотажні для жінок, торговельної марки "Lada" - код товару 61083100; Товар № 5 Труси жіночі з бавовни трикотажні, торгівельной марки "Kozabiat tekstil" - код товару 61082100; Товар № 7 Майка жіноча з бавовни трикотажна, торговельна марка "Kozabiat tekstil" - код товару 61091000; Товар № 8 Штани трикотажні з бавовни для жінок або дівчат; Лосини жіночі торгівельної марки "Lada" - код товару 61046200; Товар № 9 Халат махровий з бавовни для жінок текстильні крім трикотажних - код товару 62089100; Товар №11 Вироби для меблювання трикотажні з бавовни: Покривало постільне торгівельної марки "Fushia" - код товару 63041100; Товар № 13 Меблі для сидіння пластикові: табурети та стільці - код товару 94018000; Товар № 14 Меблі пластикові, торгівельної марки "Violet house" - код товару 94037000; Товар № 18 Штани трикотажні з штучних волокон для жінок або дівчат: Лосини жіночі торгівельної марки "Lada" - код товару 61046900) позивачем подано до митниці ДФС декларацію № UA508040/2020/001620 з пакетом документів, передбачених законодавством. Однак, 21.02.2020 відповідачем прийнято рішення №UA508000/2020/000021/2 про коригування митної вартості за резервним методом, внаслідок чого товариство було змушене додатково надмірно сплатити суму мита у загальному розмірі 21236,08 грн. (за товар № 4 - 8791,73 грн., за товар № 5 - 6788,76 грн., за товар № 7 - 1428,13 грн., за товар № 8 - 788,94 грн., за товар № 9 - 2573,44 грн., за товар № 11 - 362,86 грн., за товар № 18 - 502,22 грн.) та суму ПДВ у загальному розмірі 39824,64 грн. (за товар № 4 - 16411,23 грн., за товар № 5 - 12672,36 грн., за товар № 7 - 2665,84 грн., за товар № 8 - 1472,70 грн., за товар № 9 - 4803,75 грн., за товар № 11 - 677,35 грн., за товар № 13 - 183,93 грн., за товар № 14 - 3,99 грн., за товар № 18 - 937,48 грн.). Вказане рішення позивач вважає протиправним, оскільки відсутні обґрунтовані підстави для коригування заявленої декларантом митної вартості та просить скасувати його, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 16.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, а розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в порядку письмового провадження).

Відповідачем 03.04.2020 подано до суду відзив на позовну заяву, зі змісту якого убачається, що митний орган заперечує проти позову з наступних підстав. Так, відповідач зазначає, що декларантом - ТОВ "Строй Мир" 21.02.2020 до митного органу було подано митну декларацію № UA508040/2020/001620 для здійснення митного оформлення товару. Товар ввезено на умовах поставки "FCA - Istambul", на виконання умов договору від 15.10.2019 № TR-UA-19/10/15 між ТОВ "Строй Мир" та GEMON GIDA IC VE DIS SANAYI TICARET LIMITED SIRKETI. Для підтвердження правильності визначення митної вартості декларантом було подано документи відповідно до вимог частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.12 №4495-VI. Під час надходження декларації здійснено перевірку за допомогою автоматизованої системи аналізу та управління ризиками. АС АУР за митною декларацією виявлено ризики, а саме - сформовано перелік попереджень щодо декларанта та обов`язкових митних процедур. За результатами оцінки ризику щодо МД № UA508040/2020/001620 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю стосовно перевірки правильності визначення митної вартості задекларованих товарів. Відповідач вказує, що перевіркою поданих документів було встановлено наявність невідповідностей, а саме: декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість, витрати на страхування) достовірно документально не підтверджено. Умови оплати відповідно до п.5.5 контракту: 30% - передоплата та 70% - плата перед виходом судна. Це також відображено в рахунку-фактурі, де в графі "Умови платежу" зазначено про 100% передоплату до відходу судна. При цьому, декларантом не надано жодного документу, який би підтверджував факт оплати за товар. Відповідно до пункту 4.2 контракту, витрати на страхування не включаються відправником до вартості товару. Інформація щодо проведення страхування товару покупцем декларантом не надається, та як окрема складова митної вартості не заявляється. Серед документів, наданих митниці для підтвердження заявленого рівня митної вартості, відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. Також, шляхом проведення митного огляду, були виявлені невідповідності щодо якісних характеристик товару, які впливають на його вартість, а саме: інформація щодо складу та наявності торгової марки не відповідає товаро-супровідним документам. Окрім того, розділом 6 контракту встановлені заводи-виробники товару, який надходить за цим контрактом. При цьому, в товаро-супровідних документах відсутня інформація щодо виробника товару, а товар декларується із зазначенням "Виробник - нема даних". У зв`язку з тим, що документи, надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості, містять розбіжності та достовірно не підтверджують складові митної вартості, декларанту було запропоновано надати наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, відповідно до статті 53 Митного кодексу України: страхові документи; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; банківські платіжні документи. У відповідь на звернення щодо надання додаткових документів, які підтверджують митну вартість товару, декларантом додатково було надіслано лише прайс-лист та комерційну пропозицію GEMON GIDA IC VE DIS SANAYI TICARET LIMITED SIRKETI, які не спростовують сумнівів щодо достовірності заявленого рівня митної вартості. Додатково наданий прайс-лист має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції необмеженій кількості потенційних покупців. Також, декларантом не було надано документи, що містяться у вимозі митного органу, а саме: страхові документи; документи, що містять відомості про вартість товарів; копію митної декларації країни відправлення, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; банківські платіжні документи. Відтак, заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано відповідачем, у зв`язку з тим, що документи надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості. Так як митна вартість товарів не може бути визнаною органом доходів і зборів за основним методом визначення митної вартості, згідно з положеннями статті 58 Митного кодексу, то, в результаті проведеної з митним брокером консультації, митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України. В результаті митну вартість товарів декларації було скориговано та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA508000/2020/000021/2 від 21.02.2020 та оформлено картку відмови № UА508040/2020/00055 від 21.02.2020. Митна вартість, визначена згідно з положеннями статті 64 Кодексу, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях, у якості джерела інформації стосовно визначення митної вартості товару № 4 було обрано МД від 22.01.2020 №UА500080/2020/001406, а саме: 2,50 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 5135* 2,50=12837,5 Дол. США), товару № 5 - МД від 17.01.2020 №UА500080/2020/001013, а саме: 0,50 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 14400* 0,50=7200 Дол. США), товару № 7 - МД від 25.12.2019 №UА500080/2019/201729, а саме: 1 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 2692* 1=2692 Дол. США), товару № 8 - МД від 17.12.2019 №UА500080/2019/200940, а саме: 2 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 300*3=600 Дол. США), товару № 9 - МД від 03.01.2020 №UА807200/2020/000107, а саме: 5,5 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 645,6*5,5=3550,8 Дол. США), товару № 11 - МД від 27.01.2020 №UА401160/2020/002169, а саме: 3,85 Дол. США/кг або 3,74 дол/США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 244,94*3,85=943,02 Дол. США), товару № 13 - МД від 03.12.2019 №UА500090/2019/023160, а саме: 4,01 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 12,64*4,01=50,69Дол. США), товару № 14 - МД від 12.02.2020 №UА500080/2020/003349, а саме: 4,01 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 0,85*4,01=3,41 Дол. США), товару № 18 - МД від 04.12.2019 №UА125110/2019/424123, а саме: 2,01 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 200*2,01=402 Дол. США). У рішенні про коригування митної вартості №UA508000/2020/000021/2 від 21.02.2020 року зазначено причини, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, джерело наявної у митного органу інформації стосовно визначеної митної вартості товару та обґрунтування обраного методу визначення митної вартості. Як висновок, митну вартість товару скориговано та визначено за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів відповідно до статті 60 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу. На підставі викладеного, відповідач вважає, що посадові особи відомства діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією України та законами України, а тому просить відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, судом встановлено наступне.

15 жовтня 2019 року між ТОВ "Строй Мир" (Покупець) та GEMON GIDA IC VE DIS SANAYI TICARET LIMITED SIRKETI (Продавець) був укладений контракт № TR-UA-19/10/15. На умовах визначеного контракту та на підставі супроводжувальних документів Продавець (GEMON GIDA IC VE DIS SANAYI TICARET LIMITED SIRKETI) здійснив поставку на адресу покупця товару.

Декларантом підприємства ТОВ "Строй Мир" за договором про надання послуг митного брокера до митного органу подана митна декларація для здійснення митного оформлення товару № UA508040/2020/001620.

Митна вартість товарів визначена декларантом самостійно у сумі 76997,00 доларів США за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Для здійснення митного оформлення та підтвердження заявленої митної вартості декларантом, надано наступні документи: пакувальний лист; рахунок-фактуру; коносамент; автотранспортну накладну, декларацію про походження товару; зовнішньоекономічний договір (контракт); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту).

За результатами перевірки документів, поданих позивачем для підтвердження заявленої митної вартості товарів, митницею зроблено висновок, що вони містять розбіжності, числові значення складових митної вартості товарів, які є обов`язковими при її обчисленні, не підтверджені документально та заявлено неповні відомості про митну вартість товарів.

У зв`язку із зазначеним, відповідно до статті 53 Митного кодексу України, митним органом запропоновано декларанту надати наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості: 1) страхові документи; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) копію митної декларації країни відправлення; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 5) банківські платіжні документи.

У відповідь на звернення щодо надання додаткових документів, які підтверджують митну вартість товару, декларантом додатково було надіслано: прайс-лист компанії та бізнес-пропозицію компанії продавця (GEMON GIDA IC VE DIS SANAYI TICARET LIMITED SIRKETI).

Вказані факти підтверджуються наявними матеріалами справи та сторонами не оспорюються.

Перевіривши зазначені документи, відповідач відмовив у митному оформленні (випуску) товарів, про що прийняв рішення про коригування митної вартості товарів та оформив картку відмови в митному оформленні декларації.

Підставою для коригування митної вартості в рішенні, яке оскаржує позивач, зазначено наступне: «…Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості достовірно документально не підтверджено. Декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності. Умови оплати відповідно до п.5.5 контракту: 30% - передоплата та 70% - плата перед виходом судна. Це також відображено в рахунку-фактурі, де в графі "Умови платежу" зазначено про 100% передоплату до відходу судна. При цьому, декларантом не надано жодного документу, який би підтверджував факт оплати за товар. Відповідно до пункту 4.2 контракту, витрати на страхування не включаються відправником до вартості товару. Інформація щодо проведення страхування товару покупцем декларантом не надається, та як окрема складова митної вартості не заявляється. Серед документів наданих митниці для підтвердження заявленого рівня митної вартості відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. Шляхом проведення митного огляду, були виявлені невідповідності щодо якісних характеристик товару, які впливають на його вартість, а саме: інформація щодо складу та наявності торгової марки не відповідає товаро-супровідним документам. Також, розділом 6 контракту встановлені заводи-виробники товару, який надходить за цим контрактом. При цьому, в товаро-супровідних документах відсутня інформація щодо виробника товару, а товар декларується із зазначенням "Виробник - нема даних". Додатково наданий прайс-лист має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції необмеженій кількості потенційних покупців. Відповідно до положення статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості товару (під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції). Також, встановлено, що рівень вартості товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну. На вимогу митного органу декларантом не подані усі необхідні документи, а саме: 1) страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 2) копію митної декларації країни відправлення; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 3) банківські платіжні документи. За результатами проведеної консультації, митну вартість товарів декларації було скориговано та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA508000/2020/000021/2 від 21.02.2020 та оформлено картку відмови № UА508040/2020/00055 від 21.02.2020. Митна вартість, визначена згідно з положеннями статті 64 Кодексу, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях, у якості джерела інформації стосовно визначення митної вартості товару № 4 було обрано МД від 22.01.2020 №UА500080/2020/001406, а саме: 2,50 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 5135* 2,50=12837,5 Дол. США), товару № 5 - МД від 17.01.2020 №UА500080/2020/001013, а саме: 0,50 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 14400* 0,50=7200 Дол. США), товару № 7 - МД від 25.12.2019 №UА500080/2019/201729, а саме: 1 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 2692* 1=2692 Дол. США), товару № 8 - МД від 17.12.2019 №UА500080/2019/200940, а саме: 2 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 300*3=600 Дол. США), товару № 9 - МД від 03.01.2020 №UА807200/2020/000107, а саме: 5,5 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 645,6*5,5=3550,8 Дол. США), товару № 11 - МД від 27.01.2020 №UА401160/2020/002169, а саме: 3,85 Дол. США/кг або 3,74 дол/США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 244,94*3,85=943,02 Дол. США), товару № 13 - МД від 03.12.2019 №UА500090/2019/023160, а саме: 4,01 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 12,64*4,01=50,69Дол. США), товару № 14 - МД від 12.02.2020 №UА500080/2020/003349, а саме: 4,01 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 0,85*4,01=3,41 Дол. США), товару № 18 - МД від 04.12.2019 №UА125110/2019/424123, а саме: 2,01 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 200*2,01=402 Дол. США). Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару."

Внаслідок коригування митної вартості товарів позивач додатково сплатив за товар суму мита у загальному розмірі 21236,08 грн. (за товар № 4 - 8791,73 грн., за товар № 5 - 6788,76 грн., за товар № 7 - 1428,13 грн., за товар № 8 - 788,94 грн., за товар № 9 - 2573,44 грн., за товар № 11 - 362,86 грн., за товар № 18 - 502,22 грн.) та суму ПДВ у загальному розмірі 39824,64 грн. (за товар № 4 - 16411,23 грн., за товар № 5 - 12672,36 грн., за товар № 7 - 2665,84 грн., за товар № 8 - 1472,70 грн., за товар № 9 - 4803,75 грн., за товар № 11 - 677,35 грн., за товар № 13 - 183,93 грн., за товар № 14 - 3,99 грн., за товар № 18 - 937,48 грн.).

Не погодившись із рішенням про коригування митної вартості, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд враховує наступні обставини та приписи законодавства.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним Кодексом (далі - МК України), Податковим кодексом України (далі ПК України) та іншими законами України з питань оподаткування (ч.2 ст. 1 МК України).

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України (далі - МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч. 1 ст. 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до приписів ст. 53 МК України, митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в поданих документах.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (ч. 3 ст. 53 МК України).

Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідачем, згідно п. 3 ст. 53, ч. 5 ст. 54 МК України, у позивача витребувані: страхові документи; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; банківські платіжні документи. Також, повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 Митного кодексу України декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем надані всі документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України, крім тих, що підтверджують оплату декларантом вартості страхування та вартості перевезення.

Підставами для витребування відповідачем додаткових документів, у зв`язку із сумнівами щодо заявленої позивачем митної вартості товару, крім іншого, полягали у відсутності документів щодо страхування ввезеного підприємством товару, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, а також документів, що підтверджують вартість перевезення та копію митної декларації країни відправлення, у разі наявності, додатки до зовнішньоекономічного договору, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Як встановлено судом, позивачем при митному оформленні товару та на вимогу митного органу надано пакет документів, які містили числові показники ціни товару.

Суд вважає необгрунтованими висновки митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Поставка товару імпортованого позивачем згідно контракту від 15.10.2019 № TR-UA-19/10/15 здійснювалась на умовах "FOB - Istambul" за правилами Інкотермс 2010.

На сьогодні діють Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП № 560, в редакції з 01.01.2011 Інкотермс-2010, за змістом яких посилання на Інкотермс-2010 в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі.

Відповідно до Інкотермс-2010 FOB (Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) це термін Інкотермс, який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.

Відповідно до умов поставки FOB позивач, як покупець, ніс витрати по транспортуванню товару. Умови страхування товару не є обов`язковими.

Як зазначив позивач, витрати на страхування товару не здійснювались, про що було повідомлено митницю у наданих до митного оформлення документах. Якщо, за твердженням декларанта, страхування не здійснювалося, то декларант не повинен доводити цей факт: декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами, які, на його думку, входять до митної вартості товарів. Натомість, якщо митниця стверджує, що страхування все ж таки здійснювалося (а значить витрати на страхування включаються до митної вартості), то митниця повинна довести наявність цього факту.

Про надання митному органу документів, що підтверджують вартість перевезення свідчить картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відповідно до якої митний брокер разом з митною декларацією надав відповідачу, зокрема: пакувальний лист, рахунок-фактуру про надання товарно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги, документ, що підтверджує вартість перевезення товару, договір (контракт) про перевезення. Таким чином, суд вважає безпідставними доводи відповідача щодо ненадання підприємством документів, що підтверджують вартість перевезення товару.

Водночас, картка відмови свідчить про отримання відповідачем наявних додатків до зовнішньоекономічного договору (контракту), а саме: доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту), специфікацію, інвойс, які в свою чергу є невід`ємними частинами контракту.

Крім того, щодо твердження відповідача про те, що позивач не надав, за наявності, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару документи, суд зазначає, що вказане митним органом порушення не знайшло свого підтвердження з огляду на таке.

Судом встановлено, що відповідно до п. 5.3 контракту від 15.10.2019 № TR-UA-19/10/15, місце платежу - валютні реквізити продавця, що вказані в даному контракті чи доповненнях до нього (додаткових угодах, інвойсах, специфікаціях), які є невід`ємною частиною цього контракту. Тобто зазначеним пунктом контракту передбачено, що платежі мають здійснюватись на валютні реквізити, вказані у договорі.

Крім цього, за п. 5.5 договору умови оплати 30% передоплата та 70% оплата перед судовиходом. Той факт, що декларантом не надано платіжних документів про оплату товару не надає митниці повноважень коригувати митну вартість, оскільки порядок оплати товарів є господарськими відносинами між покупцем та продавцем та на митну вартість не впливає. У свою чергу, вартість товару підтверджується наданими позивачем документами, отримання яких не заперечується митним органом, а саме: прайс-листом, діловою пропозицією, рахунком-фактурою, специфікацією. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Також суд відмічає, що відповідно до положень ст. 53 МК України, декларант на вимогу митниці надає всі наявні у нього документи. Так як при митному оформлені у позивача не було митної декларації країни відправника та висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, то не надання вказаних документів не може бути підставою для здійснення коригування митної вартості.

Щодо виявлених при проведені митного огляду невідповідності якісних характеристик товару (щодо складу та наявності торгової марки), то відповідач не обгрунтував, яким чином ця обставина може бути підставою для сумнівів у правильності визначення митної вартості товару. Згідно з частиною сьомою статті 54 МКУ у разі, якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Ще одна обставина, яка на думку митного органу, впливає на митну вартість товарів, зазначена у рішенні про коригування митної вартості товарів, а саме: відповідно до положення статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості товару (під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції).

Суд вважає безпідставним посилання відповідача на положення статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, оскільки відповідачем не наведені обставини та докази, яким чином документи, надані позивачем, порушують чи не відповідають вимогам вказаної статті. Більш того, відповідно до положень Митного кодексу України, застосування Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, можливе лише у разу, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. ст. 58-63 цього кодексу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 04.09.2018 року в справі № 814/2659/16, від 24.01.2019 року в справі № 804/3893/17.

Отже, відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару. Правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною контракту, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для митного оформлення позивачем були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Згідно зі ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом, шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч.6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч. 2-4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів як: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Як встановлено судом, за результатами проведеної перевірки, митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом, відповідно до ст. 64 Митного кодексу України, на підставі інформації, наявної у митного органу. Попередні методи не застосовувалися з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 р., посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

За результатами проведеної консультації, митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом, відповідно до статті 64 Митного кодексу України, на підставі інформації, наявної у митного органу. У якості джерела інформації стосовно визначення митної вартості товару № 4 було обрано МД від 22.01.2020 №UА500080/2020/001406, а саме: 2,50 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 5135* 2,50=12837,5 Дол. США), товару № 5 - МД від 17.01.2020 №UА500080/2020/001013, а саме: 0,50 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 14400* 0,50=7200 Дол. США), товару № 7 - МД від 25.12.2019 №UА500080/2019/201729, а саме: 1 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 2692* 1=2692 Дол. США), товару № 8 - МД від 17.12.2019 №UА500080/2019/200940, а саме: 2 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 300*3=600 Дол. США), товару № 9 - МД від 03.01.2020 №UА807200/2020/000107, а саме: 5,5 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 645,6*5,5=3550,8 Дол. США), товару № 11 - МД від 27.01.2020 №UА401160/2020/002169, а саме: 3,85 Дол. США/кг або 3,74 дол/США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 244,94*3,85=943,02 Дол. США), товару № 13 - МД від 03.12.2019 №UА500090/2019/023160, а саме: 4,01 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 12,64*4,01=50,69Дол. США), товару № 14 - МД від 12.02.2020 №UА500080/2020/003349, а саме: 4,01 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 0,85*4,01=3,41 Дол. США), товару № 18 - МД від 04.12.2019 №UА125110/2019/424123, а саме: 2,01 Дол. США/шт (числове значення митної вартості товару становить: 200*2,01=402 Дол. США).

Дослідивши вказані митні декларації, судом встановлено, що декларовані в них товари різні за своїми характеристиками та властивостями (матеріал, призначенням), відтак, не можуть бути порівняні між собою у вартості. Окрім того, на думку суду, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Отже, суд приходить до висновку, що позивачем для оформлення товару за першим методом надано всі передбачені законодавством документи для підтвердження ціни товару, що імпортується, а митним органом безпідставно застосовано резервний метод визначення митної вартості товару. Таким чином, суд вважає необґрунтованими наведені відповідачем підстави для коригування митної вартості товару.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог, натомість відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації про митну вартість товару. Ч. 6 статті 54 МКУ передбачає, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Тобто в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення (у цьому випадку рішення про відмову у митному оформленні товару); відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах. У свою чергу декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено органом доходів і зборів.

За таких обставин, суд дійшов висновку про протиправність рішення №UA508000/2020/000021/2 від 21.02.2020 року та наявність підстав для його скасування, а відтак задовольняє позовні вимоги у повному обсязі.

Частиною 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про часткове задоволення вимоги про стягнення витрат понесених у справі, а саме в частині відшкодування сплаченого судового збору. Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, то відсутність акту виконаних робіт та платіжного документу про оплату витрат унеможливлює їх стягнення.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Строй Мир" про визнання протиправним та скасування рішення митного органу про коригування митної вартості товарів - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби № UA508000/2020/000021/2 від 21.02.2020 року про коригування митної вартості товарів.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської митниці Держмитслужби (73003, м. Херсон, вул. Гоголя, 13, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Строй Мир" (73000, м. Херсон, вул. Миколаївське шосе, 5 км, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.В. Хом`якова

кат. 108020200