Справа № 240/11730/19
Суддя: Сапальова Т.В.
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/11730/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Майстренко Н.М.

Суддя-доповідач - Сапальова Т.В.

14 травня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сапальової Т.В.

суддів: Мацького Є.М. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

18 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області (далі - КДКА Житомирської області) про визнання протиправним та скасування рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту"; зобов`язання КДКА Житомирської області провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року позовну заяву повернуто особі, яка його подала.

Не погодившись з вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає про те, що в період часу з 18.02.2019 по 14.06.2019 скарга на рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 перебувала у Вищій кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури (далі - ВКДКА), тому період очікування відповіді від вищого органу може вважатися поважною причиною пропуску строку. Крім того, позивач стверджує, що у період з 29.06.2019 по 20.07.2019 він перебував за межами м. Житомира у м. Куп`янську Харківської області, у періоди з 02.10.2019 по 11.10.2019, з 21.10.2019 по 25.10.2019 та з 29.10.2019 по 01.11.2019 - на лікарняному, що унеможливило подання позову у встановлені законом строки.

Відзив відповідача на апеляційну скаргу на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду не надходив, що відповідно до ч.4 ст.304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони повноважних представників в судове засідання не направили, хоча повідомлялися про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

04 травня 2020 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи без участі позивача.

13 травня 2020 року до суду надійшла заява КДКА Житомирської області про розгляд справи за відсутності представника відповідача.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не зазначив причини, які об`єктивно перешкоджали йому звернутися до суду у встановлений законом строк або робили таке звернення неможливим.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Ч.3 ст.122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Оцінюючи доводи позивача про те, що дія оскаржуваного рішення не обмежується його разовим застосуванням, тому рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 може бути оскаржене упродовж усього часу його дії, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно з п.19 ч.1 ст.4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Відповідно до ч.4 ст.9 Закону № 5076-VI особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може бути допущена до складення такого іспиту повторно не раніше ніж через шість місяців. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит повторно, може бути допущена до наступного кваліфікаційного іспиту не раніше ніж через один рік.

Таким чином, рішення КДКА про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту не позбавляє особу можливості повторно скласти кваліфікаційний іспит після спливу встановленого законом строку. Крім того, рішення КДКА стосується виключно визначеної в рішенні особи.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку про те, що рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 є індивідуальним актом, дія якого має визначений законом строк.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до ч. 5 ст. 9 Закону № 5076-VI особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Таким чином, для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за наслідками кваліфікаційного іспиту встановлено тридцятиденний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи встановлено, що позивач оскаржує рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018.

ОСОБА_1 отримав вказане рішення 21.01.2019 (а.с.78-79) водночас, позов подано 18.11.2019 року, тобто, через 11 місяців з дня отримання оскаржуваного рішення.

Разом з позовною заявою позивач подав заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду (а.с.60-61)

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 зазначені позивачем причини пропуску строку звернення до суду визнано неповажними, позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

На виконання вимог ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду (а.с.95-98), в якій зазначив про те, що строк звернення до суду пропущено з поважних причин.

Оцінюючи поважність вказаних позивачем причин пропуску строку звернення до суду, колегія суддів виходить з наступного.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає про те, що 18.02.2019 він оскаржив рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 до ВКДКА.

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Ч. 5 ст. 9 Закону № 5076-VI визначено право на оскарження рішення КДКА до вищого органу - ВКДКА або до суду.

Таким чином, Закон № 5076-VI передбачає можливість досудового порядку вирішення спору, яким скористався ОСОБА_1 при оскарженні рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 до ВКДКА.

Згідно з даними сервісу трекінгу поштових відправлень на офіційному сайті Укрпошти за номером відправлення 820 (конверт, а.с.83) ОСОБА_1 отримав рішення ВКДКА від 30.05.2019 року №V-005/2019, яким рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 залишено без змін, 14 червня 2019 року.

Отже, з урахуванням положень ч.4 ст.122 КАС України перебіг строку звернення до адміністративного суду у даній справі починається з дня вручення позивачу рішення ВКДКА - з 14 червня 2019 року і складає три місяці.

Відповідно до ч.6 ст.120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

З урахуванням наведеного, оскільки закінчення 3-місячного строку припадає на вихідний день (14 вересня 2019 року - субота), останнім днем звернення до суду з адміністративним позовом є 16 вересня 2019 року.

В заявах про поновлення строку звернення до суду ОСОБА_1 посилається на те, що у період з 29.06.2019 по 20.07.2019 перебував за межами м. Житомира у м. Куп`янську Харківської області.

Разом з тим позивач не зазначає про обставини, що перешкоджали йому оформити позовну заяву та направити її до суду під час перебування в іншому населеному пункті.

Крім того, ОСОБА_1 не обґрунтовує об`єктивну неможливість звернутися до суду в період з 21.07.2019 по 16.09.2019.

Таким чином, ні в заявах про поновлення строку звернення до суду, ні в апеляційній скарзі позивач не зазначає про підстави, що свідчать про об`єктивну неможливість подати позов в межах встановленого чинним законодавством строку у період з 14.06.2019 по 16.09.2019.

В обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду в період з 16.09.2019 по 18.11.2019 ОСОБА_1 зазначає про те, що у періоди з 02.10.2019 по 11.10.2019, з 21.10.2019 по 25.10.2019 та з 29.10.2019 по 01.11.2019 він перебував на лікарняному.

На підтвердження вказаних обставин позивач подав копії листків непрацездатності (а.с.86-88).

При цьому позивач не наводить обставин та не надає відповідних доказів на підтвердження неможливості звернутися до суду у періоди, що не охоплюються вказаними вище листками непрацездатності, зокрема, з 16.09.2019 по 01.10.2019, з 12.10.2019 по 20.10.2019, з 26.10.2019 по 28.10.2019, 02.11.2019 по 17.11.2019.

З урахуванням наведеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки вказані позивачем причини не можуть бути визнані поважними.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття відповідно до ч.1 ст.325 КАС України та може бути оскаржена в касаційному порядку виключно з підстав, передбачених ч.4 ст.328 КАС України.

Згідно з ч.1 ст. 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Постанова суду складена в повному обсязі 14 травня 2020 року.

Головуючий Сапальова Т.В.

Судді Мацький Є.М. Смілянець Е. С.