Справа № 1.380.2019.004898
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2020-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

15 травня 2020 рокуЛьвівСправа № 1.380.2019.004898 пров. № А/857/5528/20

Суддя Восьмого апеляційного адміністративного суду Нос С. П., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року у справі № 1.380.2019.004898 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Схід Меркурія" до Головного управління ДФС у Львівській області (правонаступником якого є Головне управління ДПС у Львівській області) про визнання протиправним і скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року задоволено повністю адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Схід Меркурія" до Головного управління ДФС у Львівській області (правонаступником якого є Головне управління ДПС у Львівській області) про визнання протиправним і скасування рішення.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Головне управління ДПС у Львівській області подало апеляційну скаргу.

Вказана апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановленим статтею 296 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки до неї не додано документа про сплату судового збору та пропущено строк звернення до суду.

Ставки судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення визначені Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2019 року становить 1921 грн.

Розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Адміністративний позов в даній справі містить вимоги немайнового характеру.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, розмір судового збору який підлягав сплаті при поданні позовної заяви становить 1921 грн 00 коп..

Враховуючи наведене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 2881 грн 50 коп. (1921х150%).

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунений шляхом надіслання до Восьмого апеляційного адміністративного суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 2881 грн 50 коп. за наступними реквізитами «Отримувач коштів - УК у Галицькому районі м.Львова; код отримувача за ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; рахунок отримувача UA1013004; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101; код платника; судовий збір; № справи; Восьмий апеляційний адміністративний суд».

Поряд з цим, заявлене в апеляційній скарзі клопотання про відстрочення сплати судового збору апеляційний суд вважає таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, положеннями частини першої статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

За правилами частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З наведених норм вбачається, що підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан скаржника. При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Однак, обмежене фінансування суб`єктів владних повноважень не може слугувати підставою для відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» не встановлено пільг щодо сплати судового збору для апелянта.

Відтак, перевіривши матеріали справи та доводи клопотання, колегія суддів приходить до висновку про відсутність умов, передбачених частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, а відтак, клопотання задоволенню не підлягає.

Відносно заявленого апелянтом клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, слід вказати наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Із матеріалів справи слідує, що оскаржене судове рішення проголошено 03.12.2019, а повний текст виготовлено 10.12.2019, копію якого скаржником отримано 13.12.2019.

Первинну апеляційну скаргу відповідно до штампу на поштовому конверті подано 08.01.2020.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03.02.2020 апеляційну скаргу ГУ ДПС у Львівській області залишено без руху.

Внаслідок невиконання вимог вищезазначеної ухвали суду апеляційної інстанції, 24.02.2020 Восьмим апеляційним адміністративним судом було прийнято ухвалу, якою апеляційну скаргу ГУ ДПС у Львівській області повернуто апелянту, копію якої згідно розписки наявної в матеріалах справи отримано скаржником 12.03.2020.

28.04.2020 ГУ ДПС у Львівській області було повторно подано апеляційну скаргу.

Згідно з частиною третьою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження обґрунтоване тим, що відсутність належного фінансування, яке б забезпечило своєчасне перерахування коштів зі сплати судового збору, однак не наводить жодних вмотивованих пояснень щодо причин несвоєчасного виправлення (в розумний строк) попередніх недоліків апеляційної скарги.

Поряд з цим, причину пропуску строку можна вважати поважною, якщо вона одночасно відповідає таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Поважними причинами пропуску строку на оскарження судового рішення можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Доказів, у підтвердження наявності обставин, які б перешкоджали Головному управлінню ДПС у Львівській області своєчасно оскаржити рішення суду не надано.

Клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження фактично обґрунтоване відсутністю належного фінансування, яке б забезпечило своєчасне перерахування коштів зі сплати судового збору.

Вказані обставини не є належним доказом поважності пропуску строку на апеляційне оскарження та неможливості вчасного оскарження судового рішення, оскільки апелянт є суб`єктом владних повноважень та повинен слідкувати за своєчасністю оскарження рішення суду першої інстанції та відповідністю вимогам законодавства апеляційної скарги.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Оскільки вказані підстави не свідчать про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши термін для усунення недоліку.

Вказані недоліки апеляційної скарги повинні бути усуненні шляхом надіслання на адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску та квитанції про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Згідно з частиною другою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України строк усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви, а в даному випадку апеляційної скарги без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку розпочинається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» розділ VI «Прикінцеві положення» КАС України доповнено новим пунктом такого змісту:

«п.3 Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також щодо строків звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).»

Відповідно до п. 1 Постанови КМ України від 11.03.2011року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» ( з урахуванням змін, внесених Постановою КМ України №239 від 25.03.2020року) на усій території України з 12 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. установлено карантин.

З урахуванням приведених положень законодавства, у разі отримання скаржником ухвали про залишення апеляційної скарги без руху:

- у період дії карантинних заходів (запроваджених Урядом України) недоліки апеляційної скарги підлягають усуненню у десятиденний строк, з дня закінчення карантинних заходів, запроваджених нормативними актами України;

- по завершенню дії карантинних заходів (запроваджених Урядом України), недоліки апеляційної скарги підлягають усуненню у десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

За таких обставин, вказану апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків.

При цьому, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід роз`яснити, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України в разі, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк, або наведені нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись статтями 295, 296, 298, 299 та пунктом 3 розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Львівській області про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року у справі № 1.380.2019.004898 - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року у справі №1.380.2019.004898 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Схід Меркурія" до Головного управління ДФС у Львівській області (правонаступником якого є Головне управління ДПС у Львівській області) про визнання протиправним і скасування рішення - залишити без руху.

Встановити, що у разі отримання Головним управлінням ДПС у Львівській області ухвали про залишення апеляційної скарги без руху:

- в період дії карантинних заходів (запроваджених Урядом України) недоліки апеляційної скарги підлягають усуненню у десятиденний строк, з дня закінчення карантинних заходів, запроваджених нормативними актами України.

- по завершенню дії карантинних заходів (запроваджених Урядом України), недоліки апеляційної скарги підлягали усуненню у десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяС. П. Нос