Справа № 640/4002/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4002/19
УХВАЛА

15 травня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Кузьменка В. В., суддів Ганечко О. М., Василенка Я. М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.01.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРСПЕЦМЕТ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.01.2020.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.04.2020 у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовлено та апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору.

Роз`яснено апелянту, що у разі невиконання вимог ухвали, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.

Залишення скарги без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків апеляційної скарги та дотримання порядку її подання.

Тривалість строку для усунення недоліків визначається з урахуванням необхідного часу для повідомлення сторони про залишення заяви без руху у зв`язку з допущеними недоліками та їх виправлення.

Копію вказаної ухвали отримано апелянтом 21.04.2020 та надіслано до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору чи відстрочення у зв`язку з відсутністю коштів.

Клопотання обґрунтовано тим, що після отримання органом казначейства документу про примусове стягнення всі видаткові операції боржника (крім оплати праці) автоматично блокуються до моменту списання необхідної суми з цільового (або в разі затягування процедури списання з іншого з достатньою сумою) рахунку відповідного КЕКВ. Для проведення видатків по даній категорії заборгованості у контролюючого органу існує цільовий рахунок, але в даний час даному рахунку не достатньо для погашення усієї суми заборгованості. Вказує, що 09.04.2020 від ГУ ДКСУ у м. Києві на адресу контролюючого органу надійшов лист про списання грошових коштів з рахунків за КЕКВ 2800, що в свою чергу унеможливлює проведення сплати судового збору по даній справі.

Розглянувши заявлене клопотання, суд приходить висновку, що наведені в ньому підстави не можна визнати достатніми для звільнення від сплати судового збору.

Колегія суддів звертає увагу, що сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень КАС України є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Подана апелянтом копія листа ГУ ДКС України у м.Києві не свідчить про неможливість своєчасної сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду в даній адміністративній справі, оскільки стосується виконання виконавчих документів зовсім в інших справах та інших обставин та в них вказано про не проведення усіх платежів, крім платежів, зазначених у п.25 постанови Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року №845.

Так, 16.03.2018 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 14.02.2018 № 154 «Про внесення змін до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників», якою абз. 1 п. 30 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845, викладено в редакції, згідно з якою на період встановлення даних, зазначених у п. 29 цього Порядку, не проводяться платежі за платіжними дорученнями боржника або бюджетної установи щодо операцій, пов`язаних із централізованим обслуговуванням боржника, за всіма рахунками, кодами класифікації видатків бюджету, крім платежів, зазначених у п. 25 цього Порядку.

Пунктом 25 вказаного Порядку (з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 14.02.2018 № 154) передбачено, що безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку, а проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку, крім платежів, зокрема, із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок відстрочення або звільнення від сплати судового збору регламентовано ст. 8 Закону України «Про судовий збір», приписи якої не містять підстав та умов для звільнення суб`єктів владних повноважень від сплати судового збору або відстрочення його сплати.

Скаржником не надано будь-яких належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність підстав для звільнення чи відстрочення сплати судового збору, передбачених ст. 133 КАС України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Таким чином, суд доходить висновку, що наведені скаржником обставини не можуть бути підставою для задоволення клопотання про звільнення від сплати або відстрочення сплати судового збору в силу положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

При цьому слід враховувати, що важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, доказами.

Тож, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.ХІ.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

При цьому, у рішенні від 08.11.2005 р. по справі «Смірнова проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Станом на 15.05.2020 зазначені в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.04.2020 недоліки апеляційної скарги не усунуті, а саме доказів сплати судового збору суду надано не було.

Водночас, минуло достатньо часу з моменту постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, однак апелянт не виконав вищезазначені вимоги у встановлений термін.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Статтею 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6-7 ч. 5 цієї статті).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Таким чином, враховуючи те, що апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою не відкривалось, недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, апелянтом у строк, встановлений судом, усунуті не були, то колегія суддів приходить висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. ст. 169, 298, 321, 325, 328-331 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.01.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРСПЕЦМЕТ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень - повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко