Справа № 826/18423/16
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2020-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2020 року м. Київ № 826/18423/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Катющенка В.П., суддів: Кармазіна О.А., Скочок Т.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до про Державної архітектурно-будівельної інспекції України визнання протиправними дій та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправними дії щодо проведення перевірки та скасувати результати перевірки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, що відображені в рішенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 342 "Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації";

- визнати протиправним та скасувати наказ № 363 від 09.11.2016 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування повідомлення про початок будівельних робіт від 28.07.2016 за № КС 40 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 17.08.2016 № КС 28.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем порушено процедуру проведення перевірки, позаяк Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено тримісячний строк для проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт. Наголошує і на тому, що відповідачем не було складено жодного з передбачених Порядком документів: акта перевірки, протоколу чи припису про усунення порушень, тому вважає, що спірне рішення прийнято з порушенням порядку проведення перевірки. Наголошує на тому, що проектна документація була надана відповідачеві одночасно з декларацією по введення будинку в експлуатацію, була перевірена останнім та прийнята як підстава для реєстрації декларації. Позивач стверджує, що йому невідомо за яких обставин відповідач дійшов висновку про те, що житловий будинок має міжквартирну стіну, в який влаштований вентиляційні канали, не розділений деформаційним температурним швом та протипожежною системою.

Ухвалою суду від 12.01.2017 відкрито провадження в адміністративній справі № 826/18423/16 та призначено справу до судового розгляду.

05.04.2017 представником позивача Шмаровим Є . О . подано до суду додаткове обґрунтування адміністративного позову, за змістом якого останній акцентував увагу на тому, що спірне рішення не має ні правового, ні фактичного підґрунтя.

Також, 05.04.2017 представником позивача Шмаровим Є.О. подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, у якій останній просить суд:

- визнати протиправними та скасувати результати перевірки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, що відображені в рішенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 342 "Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації";

- визнати протиправним та скасувати наказ № 363 від 09.11.2016 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 28.07.2016 за № КС 40 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 17.08.2016 № КС 28.

06.04.2017 представником відповідача Горбачем І.В. подано до суду заперечення, за змістом яких останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Пояснив, що підставою для проведення перевірки стало звернення Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, відтак, вважає, що позивач помилково ототожнює поняття "підстав" та "строків" проведення перевірки. Наголошує на тому, що відповідачем було повністю дотримано процедуру проведення позапланової перевірки, а доводи позивача у цій частині є безпідставними. Пояснив, що за результатами проведеної перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил відповідачем було складено акт від 09.11.2016 № 553. На підставі виявлених порушень відповідачем було видано приписи від 09.11.2016 № С-0911/31 та № С-0911/32. Оскільки позивач відмовився від підписання акта та приписів, останні були направлені на адресу ОСОБА_1 З урахуванням викладеного та на підставі акта перевірки від 09.11.2016, представник відповідача вважає, що головний інспектор у своєму рішенні № 340 від 09.11.2016 дійшов висновку про наявність правових підстав для скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16.06.2014 № КС 17 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 28.08.2014 № КС 21.

Відповідно до ухвали суду від 05.12.2017 адміністративну справу № 826/18423/16 прийнято до провадження судді Катющенка В.П. та призначено справу до розгляду колегією у складі трьох суддів у судове засідання на 14.02.2018.

Зважаючи на перебування судді Катющенка В.П. на лікарняному, 14.02.2018 адміністративну справу № 826/18423/16 знято з розгляду та призначено наступне судове засідання на 18.04.2018.

Враховуючи, що у судове засідання 18.04.2018 не прибули учасники справи, на підставі частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось та судом продовжено розгляд справи у письмовому провадженні на підставі частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.

Під час вивчення адміністративної справи № 826/18423/16 установлено, що у провадженні судді Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівської Н.А. перебуває адміністративна справа № 826/18415/16 за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про:

- визнання протиправними дій щодо проведення перевірки та скасування результатів перевірки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, що відображені в рішенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 340 "Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації";

- визнання протиправним та скасування наказу № 361 від 09.11.2016 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 16.04.2014 за № КС 17 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 20.08.2014 № КС 21.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем порушено процедуру проведення перевірки, позаяк Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено тримісячний строк для проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт. Наголошує і на тому, що відповідачем не було складено жодного з передбачених Порядком документів: акта перевірки, протоколу чи припису про усунення порушень, тому вважає, що спірне рішення прийнято з порушенням порядку проведення перевірки. Наголошує на тому, що проектна документація була надана відповідачеві одночасно з декларацією по введення будинку в експлуатацію, була перевірена останнім та прийнята як підстава для реєстрації декларації. Позивач стверджує, що йому невідомо за яких обставин відповідач дійшов висновку про відсутність будівельного паспорта.

Ухвалою суду від 12.01.2017 відкрито провадження в адміністративній справі № 826/18415/16 та призначено справу до судового розгляду.

05.04.2017 представником позивача Шмаровим Є . О . подано до суду додаткове обґрунтування адміністративного позову, за змістом якого останній акцентував увагу на тому, що спірне рішення не має ні правового, ні фактичного підґрунтя.

Також, 05.04.2017 представником позивача Шмаровим Є.О. подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, у якій останній просить суд:

- визнати протиправними та скасувати результати перевірки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, що відображені в рішенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 340 "Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації";

- визнати протиправним та скасувати наказ № 361 від 09.11.2016 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 16.06.2014 за № КС 17 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 20.08.2014 № КС 21.

14.06.2017 представником відповідача Горбачем І.В. подано до суду заперечення, за змістом яких останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Пояснив, що підставою для проведення перевірки стало звернення Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, відтак, вважає, що позивач помилково ототожнює поняття "підстав" та "строків" проведення перевірки. Наголошує на тому, що відповідачем було повністю дотримано процедуру проведення позапланової перевірки, а доводи позивача у цій частині є безпідставними. Пояснив, що за результатами проведеної перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил відповідачем було складено акт від 09.11.2016. На підставі виявлених порушень відповідачем було видано приписи від 09.11.2016 № С-0911/26 та № С-0911/27. Оскільки позивач відмовився від підписання акта та приписів, останні були направлені на адресу ОСОБА_1 З урахуванням викладеного та на підставі акта перевірки від 09.11.2016, представник відповідача вважає, що головний інспектор у своєму рішенні № 342 від 09.11.2016 дійшов висновку про наявність правових підстав для скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту.

Ухвалою суду від 25.03.2020 об`єднано в одне провадження адміністративні справи № 826/18415/16 та № 826/18423/16; присвоєно об`єднаній адміністративній справі загальний № 826/18423/16 та вирішено подальший розгляд та вирішення адміністративних позовів здійснювати у межах об`єднаної адміністративної справи № 826/18423/16 у письмовому провадженні.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На адресу позивача надійшов лист від 11.11.2016 № 10/10-48/1111/02, у якому Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області повідомив ОСОБА_1 про те, що наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 363 від 09.11.2016 на підставі рішення головного інспектора будівельного нагляду Департаменту від 09.11.2016 № 342 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації" скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 28.07.2016 № КС 40 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта від 17.08.2016 КС 8. Наказом Департаменту № 361 від 09.11.2016 на підставі рішення головного інспектора будівельного нагляду Департаменту від 09.11.2016 № 340 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації" скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16.06.2014 № КС 17 та реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 20.08.2014 № КС 21.

До вказаного листа відповідачем було долучено копії рішень головного інспектора будівельного нагляду Департаменту від 09.11.2016 № 340, 342.

Отримавши вказане повідомлення та не погоджуючись з рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

За визначенням частини першої статті 41 Закону України від 17.02.2011 N 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон N 3038-VI, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, пунктом 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 N 553 (далі - Порядок N 553, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку N 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку N 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

З аналізу наведеної норми вбачається, що перевірка достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації є окремою підставою для проведення позапланової перевірки, при цьому, дійсно, строк проведення такого заходу можливий виключно протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Поряд з цим, як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення позапланової перевірки було звернення Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області.

Таким чином, висновки позивача про те, що відповідачем з порушенням установлених строків проведено перевірку достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, є помилковим, позаяк позаплановий захід проведено з іншої підстави.

Так, 05.10.2016 Новопетрівська сільська рада Вишгородського району Київської області звернулась до Державної архітектурно-будівельної інспекції України з листом за № 1261 "Щодо скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації", у якому, що стосується спірних правовідносин, зазначено:

Пункт 1. 14.08.2016 Департаментом ДАБІ у Київській області зареєстровано за № КС 28 декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, а саме: "Індивідуальний житловий будинок, код ДК БС 018-2000: 1110.3 (Будинки садибного типу)" за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, загальною площею 295,0 кв.м, замовник будівництва: ОСОБА_1 (місце реєстрації: Житомирська область, Овруцький район, с. Заріччя).

22.08.2016 до Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області надійшли заяви про присвоєння поштових адрес квартирам № 1 та № 2 у зв`язку з завершенням будівництва індивідуального житлового будинку. При розгляді вищезазначених заяв та доданих до них документів, насамперед, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої за № КС 28 від 14.08.2016, будівельного паспорта від 29.02.2016 № 64/2016 та технічного паспорта на садибний (індивідуальний) будинок, виконаний ФОП ОСОБА_3 , Новопетрівською сільською радою виявлені факти, що є підставами вважати об`єкт містобудування самовільним будівництвом відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до вищевказаних документів будівництво здійснювалось згідно з будівельним паспортом № 64/2016, виданий відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА 29.02.2016. Вказаний будівельний паспорт виданий на забудову двох земельних ділянок з кадастровими номерами :03:165:4190, :03:165:4189 в порушення пункту 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 № 66), а саме: в частині видачі будівельного паспорта на одну земельну ділянку та пункту 24 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, в частині не віднесення до Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, а саме будівництво групи будинків (два будинки і більше), оскільки фактично збудований двоквартирний житловий будинок на двох земельних ділянках. Тобто, вказаний будинок повинен був будуватися на підставі проектної документації, розробленої відповідно до містобудівних умов та обмежень. Також, викликає сумнівів площа житлового будинку 295,0 кв.м її реальним показникам.

Крім того, відповідно до детального плану території, масиву житлової забудови, розташованої на території с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, затвердженого рішенням Новопетрівської сільської ради від 28.08.2015 № 1043, визначено розміщення житлових будинків від меж сусідньої земельної ділянки на відстані 3 метра та 3 метра від червоної лінії на житлових вилицях, 6 метрів на магістральних, також встановлено розміщення септика на відстані не менше 5 метрів житлових будинків.

Відповідно до технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виконаний ФОП ОСОБА_3 , двоквартирний житловий будинок розміщений на відстані 1,5 метра до земельної ділянки з кадастровим номером :03:165:0715, в порушення містобудівної документації (детальний план території). Крім того, зазначений житловий будинок розміщений на відстані менше 6 метрів до сусіднього житлового будинку в порушення ДБН 360-92**.

Зважаючи на наведене, Новопетрівська сільська рада дійшла висновку, що декларація про готовність об`єкта до експлуатації № КС 28, зареєстрована 14.08.2016 Департаментом ДАБІ у Київській області, підлягає скасуванню, а будинок перебудові з метою його приведення до вимог проектних рішень, викладених у детальному плані вказаної території. Також, на думку сільради, підлягає скасуванню будівельний паспорт № 64/ 2016 , виданий відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА 29.02.2016 з вищенаведених підстав.

Пункт 14. 20.08.2014 Інспекцією ДАБІ у Київській області зареєстровано за № КС 21 декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, а саме: "Індивідуальний житловий будинок, код ДК БС 018-2000: 1110.3 (Будинки садибного типу); 1271.9 (Будівлі сільськогосподарського призначення інші)" за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, загальною площею 193,5 кв.м, замовник будівництва: ОСОБА_1 (місце реєстрації: Житомирська область, Овруцький район, с. Заріччя).

17.09.2014 до Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області надійшли заяви про присвоєння поштової адреси у зв`язку з завершенням будівництва індивідуального житлового будинку. При розгляді вищезазначених заяв та доданих до них документів, насамперед, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої за № КС 21 від 20.08.2014 та технічного паспорта на садибний (індивідуальний) будинок, виконаний ФОП ОСОБА_3 , Новопетрівською сільською радою виявлені факти, що є підставами вважати об`єкт містобудування самовільним будівництвом відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виконаний ФОП ОСОБА_3 , житловий будинок розміщений на відстані менше 1 метрів з обох сторін до сусідніх земельних ділянок. Крім того, зазначений житловий будинок розміщений на відстані менше 6 метрів до сусіднього житлового будинку в порушення ДБН 360-92** (том 1 а.с. 69-82).

Абзацом 11 пункту 7 Порядку N 553 передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що 08.11.2016 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано направлення для проведення позапланової перевірки:

№ 845-16/01/П для здійснення позапланової перевірки на об`єкті "Індивідуальний житловий будинок за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, кадастровий номер :03:165:0071" (том 1 а.с. 83);

№ 835-16/01/П для здійснення позапланової перевірки на об`єкті "Індивідуальний житловий будинок за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, кадастровий номер :03:165:4189, :03:165:4190" (том 1 а.с. 213).

Відповідно до пункту 9 Порядку N 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

За змістом пунктів 16-19, 21 Порядку N 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що результати позапланових перевірок оформлені відповідними актами.

Так, з акта від 09.11.2016 вбачається, що під час перевірки об`єкта будівництва "Будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, кадастровий номер :03:165:0071" виявлено, що будинок розміщено не відповідно до схеми забудови земельної ділянки, зазначеної в будівельному паспорті, а саме: житловий будинок літ. "А" розташовано на відстані 1,4 м до межі земельної ділянки (згідно вимог в будівельному паспорті необхідна відстань 3,0 м), гараж літ. "Б" розташовано по межі земельної ділянки.

Окрім того встановлено, що на суміжній земельній ділянці з кадастровим номером :03:165:0070 побудовано житловий будинок.

Відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА видано будівельний паспорт від 23.05.2014 № 209/2014 з порушенням державних будівельних норм:

- житловий будинок запроектовано на відстані 3,0 м до межі земельної ділянки та 9,0 м до житлового будинку, побудованого на суміжній земельній ділянці з кадастровим номером: :03:165:0070;

- враховуючи, що зазначені будинки мають ступінь вогнестійкості ІІІ (відповідно до ДБН В1.1.7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва") відстань між ними повинна становити 10 м (п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень");

- зважаючи на зазначене, маючи інформацію про фактично збудований житловий будинок Відділом видано будівельний паспорт від 23.05.2014 № 209/2014 з порушенням ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" та вимог містобудівної документації;

- маючи підставу для відмови у видачі будівельного паспорту, Відділом надано ОСОБА_1 розроблений з порушенням державних будівельних норм, вимог містобудівного законодавства, чим порушено вимоги Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 05.07.2011 № 103.

Ескізні наміри забудови земельної ділянки, подані ОСОБА_1 при отриманні будівельного паспорта від 23.05.2014 № 209/2014, порушують протипожежні норми, визначені вимогами п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

У зв`язку з наведеним, замовником будівництва вказано недостовірні дані в зареєстрованому повідомленні про початок будівельних робіт від 29.07.2015 за № КС 17 та зареєстрованій декларації про готовність об`єкту до експлуатації від 20.08.2014 за № КС 21 (в документах декларативного характеру зазначено будівельний паспорт, який видано відділом з порушенням містобудівного законодавства).

Вказаними діями замовник порушив вимоги п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" та статей 27, 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (том 1 а.с. 85-86).

За результатами виявлених порушень, Департаментом ДАБІ у Київській області видано ОСОБА_1 приписи від 09.11.2016:

№ С-0911/31 з вимогою усунути допущені порушення в термін до 31.12.2016 (том 1 а.с. 88-89);

№ С-0911/32 з вимогою зупинити експлуатацію об`єкта з 14.11.2016 (том 1 а.с. 90-91).

Зі змісту акта від 09.11.2016 вбачається, що під час перевірки об`єкта будівництва "Будівництво двоквартирного житлового будинку на земельних ділянках за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, кадастрові номери :03:165:4189 та :03:165:4190" виявлено, що двоквартирний житловий будинок має спільну покрівлю, міжквартирну стіну, в якій влаштований вентиляційні канали, не розділений деформаційним температурним швом та протипожежною стіною, а отже, не є зблокованим будинком без відокремлених частин та за визначення відноситься до багатоквартирних будинків.

Будівельним паспортом на двох суміжних земельних ділянках передбачено будівництво одного індивідуального житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами, чим порушено вимоги статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Об`єкт будівництва запроектований та побудовано з відхиленнями від затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні (територія зазначеної земельної ділянки згідно затвердженого детального плану території села Нові Петрівці не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова).

Замовником будівництва виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельних ділянках за зазначеними адресами не відповідно до затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні, на земельних ділянках, які не були відведені для цієї мети без отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, без розроблення та затвердження проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт (декларації про початок виконання будівельних робіт), чим порушено вимоги статей 18, 19, 24, 29, 31, 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

Під час проведення перевірки виявлено, що відстань між вищезазначеним житловим будинком, що розташований на сусідній земельній ділянці, складає 4,6 м (згідно ДБН В1.1.7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" необхідно відстань не менше 10 м), чим порушено вимоги п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Будинок розміщено не відповідно до схеми забудови земельної ділянки, зазначеної в будівельному паспорті, а саме: встановлено навіс літ. "Б", який не передбачено в будівельному паспорті. Будинок та навіс розташовані на відстані 1,7 м до червоної лінії (згідно вимог в будівельному паспорті необхідна відстань 3,0 м до червоних ліній), чим порушено вимоги ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" та статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА видано будівельний паспорт ОСОБА_1 від 29.02.2016 за № 64/2016 з порушенням, а саме: на схемі забудови земельної ділянки зазначено відступ від існуючого житлового будинку на суміжній земельній ділянці 6,2 м, оскільки зазначені будинки мають ступінь вогнестійкості ІІІ (відповідно до ДБН В1.1.7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва") відстань між ними повинна становити 10 м (п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень").

Вказаними діями будівельний паспорт від 29.02.2006 за № 64/2016 видано замовнику ОСОБА_1 з порушенням п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" та Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 05.07.2011 № 103.

Ескізні наміри забудови земельної ділянки, подані ОСОБА_1 при отриманні будівельного паспорта від 29.02.2016 за № 64/2016 порушують протипожежні норми, визначені вимогами п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (том 1 а.с. 214-216).

За результатами виявлених порушень, Департаментом ДАБІ у Київській області видано ОСОБА_1 приписи від 09.11.2016:

№ С-0911/26 з вимогою зупинити експлуатацію об`єкта з 14.11.2016 (том 1 а.с. 217-219);

№ С-0911/27 з вимогою усунути допущені порушення в термін до 31.12.2016 (том 1 а.с. 220-222).

При цьому, актами від 09.11.2016 зафіксовано присутність представника позивача за довіреністю Федорушко Н.В. (том 1 а.с. 92-93).

Також, у актах та приписах міститься відмітка про відмову від отримання представником позивача Федорушко Н.В. останніх.

Одночасно матеріалами справи підтверджено, що акти та приписи від 09.11.2016 були направлені відповідачем на адресу позивача та згідно поштового повідомлення вручені останньому 22.11.2016 (том 1 а.с. 87).

Враховуючи викладене у сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачем дотримано порядок та процедуру проведення позапланової перевірки на об`єктах будівництва позивача, тому доводи останнього у цій частині суд не приймає до уваги.

Перевіряючи оспорювані рішення на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає наступне.

Так, підставою для прийняття наказу від 09.11.2016 № 361 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації" слугувало рішення головного інспектора будівельного нагляду Департаменту від 09.11.2016 № 340 про те, що об`єкт будівництва "Індивідуальний житловий будинок та гараж" будується без будівельного паспорта.

Поряд з цим, указані обставини не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та спростовані наступним.

За визначенням статті 9 Закону України від 20.05.1999 N 687-XIV "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За змістом статті 27 Закону N 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Пунктом 1 частини першої статті 34 Закону N 3038-VI встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Так, частиною другою статті 39-1 Закону N 3038-VI визначено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, виключними підставами скасування декларації про початок виконання будівельних робіт/готовність об`єкта до експлуатації є:

- здійснення будівництва на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

- здійснення будівництва без документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

- здійснення будівництва за відсутності проекту будівництва чи будівельного паспорту.

Відповідач у спірному рішенні не заперечує, що цільове призначення земельної ділянки, на якій розміщено житловий будинок та гараж, - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

При цьому, твердження відповідача про те, що об`єкт будівництва побудовано за відсутності будівельного паспорта, ґрунтується виключно на тому, що саме у Відділу містобудування та архітектури Вишгородської райдержадміністрації не було правових підстав для видачі будівельного паспорта.

Відповідно до пунктів 2.1, 2.16 розділу ІІ Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 N 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 N 66), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за N 902/19640 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

проект будівництва (за наявності);

засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Матеріалами справи підтверджено, що 23.05.2014 Відділом містобудування та архітектури Вишгородської районної державної адміністрації Київської області видано ОСОБА_1 будівельний паспорт № 209/2014 на будівництво індивідуального житлового будинку та гаражу на земельній ділянці з кадастровим номером :03:165:0071 (том 1 а.с. 188-189).

Таким чином, після реєстрації позивачем повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16.06.2014 № КС 17, вказаний вище будівельний паспорт був підставою для початку виконання останнім будівництва об`єкта.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні від 20.01.2012 "Рисовський проти України", ризик будь - якої помилки державного органу, у тому числі тої, причиною якої є їх власна недбалість, повинен покладатись на саму державу та її органи.

Розглядаючи вказану справу, Європейський суд зазначив, що принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Це є "гарантією стабільності суспільних відносин", яка породжує у громадян впевненість у тому, що їх існуюче правове становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, тому саме на державний орган покладається обов`язок виправити свої помилки.

З аналізу наведеного вбачається, що відсутність, на думку відповідача, у Відділу містобудування та архітектури Вишгородської районної державної адміністрації Київської області підстав для видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта, не може нести негативних наслідків для позивача, таких як скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Суд також враховує, що у справі "Беєлер проти Італії" Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Крім того, у рішенні від 09.01.2007 у справі "Інтерсплав" проти України" Суд наголосив, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами воно має забезпечувати "справедливий баланс" між інтересами особи і суспільства.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 20.11.2014 ОСОБА_1 передав у власність ОСОБА_4 житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 (том 1 а.с. 193-195).

Указаний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Парусовою Г.М. та зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 580.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що при прийнятті спірного рішення відповідачем не дотримано принципів пропорційності та належного урядування, позаяк останнім порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів третьої особи - ОСОБА_4 і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходу впливу до суб`єкта містобудування - ОСОБА_1 .

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наказ відповідача від 09.11.2016 № 361 не відповідає критеріям правомірності, визначених статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправним та підлягає скасуванню, що є правовою підставою для задоволення позовних вимог у цій частині.

Підставою для прийняття наказу від 09.11.2016 № 363 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації" слугувало рішення головного інспектора будівельного нагляду Департаменту від 09.11.2016 № 342 про те, що Замовником будівництва виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельних ділянках з кадастровими номерами кадастрові номери :03:165:4189 та :03:165:4190 не відповідно до затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні, на земельних ділянках, які не були відведені для цієї мети без отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, без розроблення та затвердження проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт (декларації про початок виконання будівельних робіт), чим порушено вимоги статей 18, 19, 24, 29, 31, 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

З приводу висновків відповідача про будівництво позивачем об`єкта будівництва на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, судом встановлене наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, земельні ділянки з кадастровими номерами :03:165:4189 та :03:165:4190, що розташовані за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, мають цільове призначення "для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)".

Аналогічні відомості про цільове призначення вказаних земельних ділянок наведено у будівельному паспорті від 29.02.2016 № 64/2016, виданого Відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА (том 1 а.с. 41-41).

Як встановлено перевіркою та підтверджується матеріалами справи, на вказаних земельних ділянках позивачем були виконані будівельні роботи з будівництва індивідуального 2-х квартирного житлового будинку.

Додатком Б "Терміни та визначення понять" до ДБН 2.2-15-2005 "Житлові будинки. основні положення", затверджених наказом Держбуду України від 18.05.2005, установлено, що будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю, є зблокованим житловим будинком.

Відповідно до державного класифікатора будівель та споруд (ДК 018 - 2000), який затверджено і введено в дію наказом Держстандарту України від 17.08.2000 № 507, відокремлені житлові будинки садибного типу (міські, позаміські, сільські), вілли, дачі, будинки для персоналу лісового господарства, літні будинки для тимчасового проживання, садові будинки тощо класифікуються за кодом 1110 "Будинки одноквартирні". Цей клас включає також спарені або зблоковані будинки з окремими квартирами, що мають свій власний вхід з вулиці.

Матеріалами справи підтверджується, що багатоквартирний житловий будинок, збудований позивачем, має окремий вхід з вулиці для кожної з квартир, а відтак прирівнюється до житлових будинків одноквартирних.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що цільове призначення земельних ділянок з кадастровими номерами :03:165:4189 та :03:165:4190 відповідає розміщеному на ній об`єкту архітектури.

Суд, з наведених вище мотивів, наголошує на тому, що відсутність, на думку відповідача, у Відділу містобудування та архітектури Вишгородської районної державної адміністрації Київської області підстав для видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта, не може нести негативних наслідків для позивача, таких як скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Також, з матеріалів справи вбачається, що на підставі договорів купівлі-продажу від 28.10.2016 ОСОБА_1 відчужив ОСОБА_5 земельну ділянку, площею 0,0483 га, кадастровий номер :03:165:4190, та квартиру № 1 в житловому будинку з надвірними будівлями на вказаній земельній ділянці (том 1 а.с. 50, 51).

Указані договори посвідчено приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Голуб Н.М. та зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 2580 та № 2575.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що при прийнятті спірного рішення відповідачем не дотримано принципів пропорційності та належного урядування, позаяк останнім порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів третьої особи - ОСОБА_5 і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходу впливу до суб`єкта містобудування - ОСОБА_1 .

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наказ відповідача від 09.11.2016 № 363 не відповідає критеріям правомірності, визначених статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправним та підлягає скасуванню, що є правовою підставою для задоволення позовних вимог у цій частині.

Поряд з цим, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині скасування результатів перевірок, викладених у рішеннях головного інспектора будівельного нагляду від 09.11.2016 № 340 та № 342, з огляду на наступне.

Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси

Таким чином, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах.

У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) Конституційний Суд України в Рішенні від 1 грудня 2004 року N 18-рп/2004 дав визначення поняттю "охоронюваний законом інтерес", який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "право" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

<...> поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "право" має один і той же зміст.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

З наведеного слідує, що суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші порушення прав та свобод позивача.

В контексті наведених правових норм суд зазначає, що рішення про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 09.11.2016 № 340 та № 342 не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для позивача жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов`язків, оскільки за своєю суттю лише підтверджують підстави прийняття спірних наказів.

З огляду на викладене, суд відмовляє у задоволенні позову в цій частині.

Згідно частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи наведене та встановлені обставини, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (11101, Житомирська область, Овруцький район, с. Заріччя, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати накази Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, 26, ) від 09.11.2016 № 361 та № 363 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації".

У задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII).

Головуючий суддя СуддіВ.П. Катющенко О.А. Кармазін Т.О. Скочок