Справа № 160/5386/19
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2020-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
15 травня 2020 року м. Дніпросправа № 160/5386/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року (суддя Ніколайчук С.В.) в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до Тернівського відділення поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровської області
про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на увалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року в адміністративній справі № 160/5386/19.
Одночасно апелянт подав клопотання, в якому просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року, в обґрунтування якого зазначає, що ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2020 року було повернуто первинну апеляційну скаргу. Оскільки судом апеляційної інстанції не вжито заходів щодо своєчасного повідомлення про судове рішення, не забезпечено ознайомлення з ухвалою суду, апелянт має право на поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суддею встановлено, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом 19 липня 2019 року винесено оскаржувану ухвалу, апеляційна скарга на яку подана ОСОБА_1 27 квітня 2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого законом.
При цьому суддею встановлено, що первинну апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року повернуто ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2020 року у зв`язку з несплатою судового збору. Вказана ухвала отримана ОСОБА_1 , про що апелянт зазначає самостійно. Проте ухвала про повернення апеляційної скарги не була оскаржена в касаційному порядку, що свідчить про погодження апелянта з висновками, викладеними у вказаній ухвалі.
Згідно зі статтею 255 КАС України постанова або ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Таким чином, рішення суду першої інстанції набрало законної сили, поновлення строку на подання апеляційної скарги суперечить принципу правової визначеності, а тому причини, за яких такий строк може бути поновлений, мають бути достатньо вагомими та виключними.
Суддя-доповідач не знаходить поважними причини пропуску процесуального строку, зазначені у клопотанні, оскільки дотримання вимог норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.
Також апелянт просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки перебуває у скрутному матеріальному становищі.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що правові засади справляння судового збору встановлені Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Суддя доходить висновку, що клопотання апелянта не підлягає задоволенню, адже апелянтом на підтвердження обставин, зазначених у клопотанні, надано лише довідку Тернівського УПСЗН м. Кривий Ріг № 2508 від 15.04.2020 про отримання щомісячної компенсаційної виплати непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю I групи, що є недостатнім для визначення річного доходу позивача. Крім того, апелянтом жодним чином не спростовано можливості сплати судового збору з інших джерел. Отримання будь-якої інформації та встановлення обставин щодо матеріального становища позивача шляхом направлення запитів тощо, не є обов`язком суду.
Вказана правова позиція також викладена в ухвалі Верховного Суду від 09.09.2019 у справі № 215/3553/17.
Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Згідно з пп. 5 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року 2102 грн. 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, становить 2102 грн. 00 коп.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року Кодекс адміністративного судочинства України, розділ VI «Прикінцеві положення», доповнено пунктом 3 в якому, зокрема, передбачено, що строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, -
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на увалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року в адміністративній справі № 160/5386/19 залишити без руху.
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня закінчення дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), встановленого Кабінетом Міністрів України, шляхом надання до суду:
1) письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами;
Ухвала суду набирає законної сили з 15 травня 2020 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко