Справа № 640/21246/18
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г. В.

суддів: Парінова А.Б., Собківа Я.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Фермерського господарства "Лебідь"

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 січня 2020 року

у справі №640/21246/18 (розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження)

за позовом Фермерського господарства "Лебідь"

до відповідача Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області

про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И Л А :

У грудні 2018 року до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Фермерське господарство "Лебідь" (надалі - позивач, ФГ "Лебідь"), з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області (надалі - відповідач, ГУ ДФС у Хмельницькій обл.), в якому просило суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №, від 30.10.2018 №.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що предметом камеральної перевірки позивача було питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, самостійно визначеного податковим органом за результатами раніше проведених податкових перевірок, при цьому контролюючим органом зроблено висновок щодо встановлення порушень ст.287 ПК України поза межами предмету даної перевірки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 січня 2020 року в задоволенні позовних вимог Фермерському господарству "Лебідь" - відмовлено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивачем (надалі - апелянт) подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Свої вимоги обґрунтовує тим, що спірні податкові повідомлення-рішення прийнято з порушенням строків, визначених п.86.8 ст.86 Податкового кодексу України, та, крім цього, надіслано спірні податкові повідомлення-рішення позивачу несвоєчасно, не дотримавшись строків, передбачених приписами Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платниками податків.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу не надано.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що співробітниками Головного управління ДФС у Хмельницькій області проведено камеральну перевірку з питань своєчасності сплати узгодженої суми по орендній платі та по земельному податку з юридичної особи ФГ "Лебідь" (), за результатами якої складено акт перевірки від 14.09.2018 року №7320/22-01-1207/30895143 (надалі - акт перевірки).

В акті перевірки контролюючим органом встановлено наступні порушення вимог законодавства: п.287.3 ст.287 ПК України, а саме, несвоєчасно сплачено узгоджене податкове зобов`язання по орендній платі з юридичних осіб за серпень-грудень 2017 року та січень-червень 2018 року, згідно з податковими повідомленнями-рішеннями від 23.11.2017 №, , , , , та по земельному податку за травень-грудень 2017 та за січень-червень 2018 року, згідно з податковими повідомленнями-рішеннями від 23.11.2017 №, .

Не погоджуючись з висновками акту перевірки позивачем подано заперечення від 14.09.2018 року, за результатом розгляду заперечень, контролюючим органом листом від 12.10.2018 року №25940/10/22-01-5505 залишено без задоволення заперечення позивача на акт перевірки, а висновки акту перевірки - без змін.

На підставі акту перевірки контролюючим органом прийнято податкові повідомлення-рішення від 30.10.2018 року: №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% та становить 76906,90 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з земельного податку з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% та становить 243,20 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з земельного податку з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 10% та становить 51,82 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 10% та становить 3211,17 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 10% та становить 2212,63 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з земельного податку з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% та становить 879,02 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з земельного податку з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 10% та становить 150,46 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 10% та становить 2107,18 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% та становить 18453,33 грн; №, яким за порушення строку сплати зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% та становить 24797,57 грн.

Вважаючи, дії відповідача протиправними щодо винесення спірних податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду за захистом порушених прав.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що єдиною підставою для скасування податкових повідомлень - рішень позивач зазначає факт порушення податковим органом строків прийняття податкових повідомлень-рішень, визначених п.86.8 ст.86 Податкового кодексу України, та, крім цього, несвоєчасне надіслання позивачу податкових повідомлень-рішень, не дотримавшись строків, передбачених приписами Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платниками податків, при цьому не спростовано доводи податкового органу по суті виявлених порушень податкового законодавства, що були встановлені у ході податкової перевірки та зафіксовані в акті від 14.09.2018 №7320/22-01-1207/30895143.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

Згідно пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Порядок проведення камеральної перевірки, в свою чергу, безпосередньо встановлено статтею 76 вказаного Кодексу.

За приписами пунктів 76.1 та 76.2 вказаної статті, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

При цьому, 1 січня 2017 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21 грудня 2016 року N 1797-VIII, яким до Податкового кодексу України внесено зміни, зокрема щодо контрольно-перевірочної роботи.

Підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України доповнено другим абзацом, яким передбачено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

З аналізу зазначених норм чинного законодавства вбачається, що предметом камеральної перевірки, крім питань правильності формування податкових декларацій можуть бути й інші питання, зокрема, своєчасність сплати грошових зобов`язань.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2020 року по справі №640/914/19 (адміністративне провадження №К/9901/19346/19) та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Колегія суддів звертає увагу, що з 01 січня 2017 року з моменту набрання чинності Законом №1797-VIII від 21 грудня 2016 року у контролюючого органу з`явились підстави для проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку сплати узгодженого податкового зобов`язання.

Як встановлено судом апеляційної інстанції в межах спірних відносин відповідачем в приміщені контролюючого органу проведена камеральна перевірка позивача, відповідно до вимог статті 75 Податкового кодексу України, а саме - щодо своєчасності сплати узгодженої суми по орендній платі та по земельному податку з юридичних осіб ФГ "Лебідь".

Камеральну перевірку проведено відповідачем у вересні 2018 року, тобто після набрання чинності Законом України №1797-VIII, а відтак, колегія суддів вважає, що контролюючий орган, провівши таку перевірку та встановивши порушення позивачем вимог податкового законодавства із прийняттям оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, діяв в межах наданих повноважень та відповідно до приписів чинного законодавства.

Щодо посилання апелянта на те, що спірні податкові повідомлення рішення прийняті поза межами строку, встановленого пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України, колегія суддів зазначає наступне.

Враховуючи положення підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, камеральною перевіркою (у контексті спірних правовідносин) вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 76.2 статті 76 Податкового кодексу України, порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно із пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Пунктом 86.7 статті 86 Податкового кодексу України визначено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 Податкового кодексу України (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Таким чином, законодавством передбачено обов`язок контролюючого органу складати акт перевірки за результатами проведення камеральної перевірки у разі встановлення порушень і надсилати або вручати його платнику податків, а також право платника податків подавати заперечення на такий акт перевірки, при розгляді контролюючим органом яких платник податку має право брати участь та з урахуванням результатів розгляду яких керівником контролюючого органу (або його заступником) приймається рішення про визначення грошових зобов`язань.

З урахуванням вимог пункту 86.8 статті 86 Податкового кодексу України саме протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 Податкового кодексу України, керівник контролюючого органу (або його заступник) приймає податкове повідомлення-рішення, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, що відповідачем проведено камеральну перевірку даних з питань своєчасності сплати узгодженої суми по орендній платі та по земельному податку з юридичних осіб ФГ "Лебідь".

Дана перевірка була оформлена актом від 14.09.2018 року №7320/22-01-1207/30895143.

Вказаний акт направлено на адресу позивача та отримано останнім 19.09.2018 року, що не заперечується апелянтом.

Позивачем 26.09.2018 року направлено на адресу відповідача заперечення на акт перевірки від 14.09.2018 року №7320/22-01-1207/30895143, тобто у 10 денний строк передбачений законодавством.

Листом від 12.10.2018 року №25940/10/22-01-5505 контролюючий орган повідомив позивача, що заперечення на акт перевірки - залишено без задоволення, а висновки акту перевірки - без змін, який отримано позивачем 16.10.2018 року.

Контролюючим органом винесено податкові повідомлення-рішення 30.10.2018 року: №; №; №; №; №; №; №; №; №; №, з урахуванням заперечень на акт перевірки поданих позивачем до контролюючого органу.

Колегія суддів звертає увагу, що позивач скористався своїм правом на надання заперечень до акту перевірки, а контролюючим органом не звужено права позивача, оскільки спірні податкові повідомлення-рішення прийняті після розгляду заперечень на акт перевірки.

Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 р. №1204 з метою встановлення єдиного порядку надіслання податкових повідомлень-рішень платникам податків (надалі - Порядок №1204), визначає форму та порядок надіслання (вручення) контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків.

Згідно з абз.3 ч.1 розд. ІІІ Порядку №1204 зазначено, що після підписання податкове повідомлення-рішення (крім податкового повідомлення-рішення за формою "Ф") не пізніше наступного робочого дня надсилається (вручається) платнику податків. Податкове повідомлення-рішення за формою "Ф" надсилається (вручається) платнику податків у терміни, встановлені Кодексом для податків на майно фізичних осіб.

Податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим платнику податків (крім фізичних осіб), якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 Кодексу (п.2 розділу ІІІ Порядку №1204).

З матеріалів справи встановлено, що не заперечується відповідачем, спірні податкові повідомлення-рішення, прийняті 30.10.2018 року, направлено позивачу 07.11.2018 року та отримано останнім 12.11.2018 року.

Колегія суддів звертає увагу, що несвоєчасне надіслання позивачу спірних податкових повідомлень-рішень не можуть бути самостійною підставою для визнання протиправним спірних рішень за умови, якщо позивачем вчинено порушення вимог податкового законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган. При розгляді податкових спорів перевага надається змісту документа порівняно з його своєчасним надсиланням.

Щодо посилання апелянта на постанову Верховного Суду по справі №813/6456/15, колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки задовольняючи вимоги касаційної скарги товариства та скасовуючи рішення судів попередньої інстанції, Верховним Судом зазначено, що контролюючий орган, притягуючи до відповідальності товариство за несвоєчасну сплату узгодженого грошового зобов`язання, не врахував судове рішення у справі № 813/6199/14, яким було перенесено строки сплати на більш пізній період, узгодженого в судовому порядку грошового зобов`язання.

Крім того, колегія суддів вважає, що апелянтом вирвано з контексту постанови Верховного Суду певні висновки, які не є ідентичними з порушеннями, виявленими відповідачем під час перевірки та встановленими обставинами судом першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що апелянт не заперечує по суті встановлених порушень, виявлених контролюючим органом під час перевірки (терміну сплати узгоджених зобов`язань) та наданих їм аналізу судом першої інстанції, а вважає, що контролюючим органом порушено порядок прийняття спірних податкових повідомлень-рішень.

Враховуючи вищенаведене колегія суддів вважає, що відповідачем доведено правомірності винесення спірних податкових повідомлень-рішень, а судом першої інстанції правомірно зроблено висновок про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Також, колегією суддів враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що зміст апеляційної скарги є ідентичним позовній заяві, а отже, доводи, викладені заявником в апеляційній скарзі були предметом дослідження суду першої інстанції і не знайшли свого належного підтвердження під час розгляду апеляційної скарги.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 311, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Фермерського господарства "Лебідь" - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 січня 2020року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст. ст. 329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Г. В. Земляна

Судді: А. Б. Парінов

Я. М. Собків