Справа № 640/20619/18
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2020-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

30 квітня 2020 року м. Київ№ 640/20619/18
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Смолія І.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Третяк Тетяни Василівни Виконавчого комітету Маломихайлвської сільської ради Покровського району Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Маломихайлівської сільської ради, треті особи - Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб-підприємців Оболонської районної у м. Києві держаної адміністрації, ОСОБА_4., ОСОБА_2, ОСОБА_5., про визнання протиправними дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до державного реєстратора Третяк Тетяни Василівни Виконавчого комітету Маломихайлвської сільської ради Покровського району Дніпропетровської області (далі - відповідач 1), Виконавчого комітету Маломихайлівської сільської ради (далі - відповідач 2), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб-підприємців Оболонської районної у м. Києві держаної адміністрації, ОСОБА_4., ОСОБА_2, ОСОБА_5., про:

- визнання протиправною дію, вчинену державним реєстратором Третяк Т.В. від 04.12.2018 року, на підставі якої було внесено державним реєстратором до ЄДР інформацію про учасників ТОВ «Творча майстерня «Вісак», а саме: ОСОБА_4., ОСОБА_2, ОСОБА_5. та ОСОБА_1.;

- визнання протиправною реєстраційну дію, вчинену, вчинену державним реєстратором Третяк Т.В. від 04.12.2018 року, на підставі якої було внесено державним реєстратором до ЄДР інформацію про учасників ТОВ «Творча майстерня «Вісак», а саме: ОСОБА_4., ОСОБА_2, ОСОБА_5. та ОСОБА_1.

Позовна заява вмотивована тим, що вчинена відповідачем 04.12.2018 року реєстраційна дія щодо внесення змін до складу учасників ТОВ «Творча майстерня «Вісак» та ТОВ «Вісак» є протиправною. Також зазначає, що оскільки державний реєстратор перебуває у трудових відносинах з Маломихайлівською сільрадою Покровського району Дніпропетровської області, тому не мала права на здійснення реєстраційних дій щодо товариства, місцезнаходження яких є місто Київ.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) в порядку ст.263 КАС України; запропоновано відповідачам з дня отримання копії зазначеної ухвали у 15 денний термін надати відзив на позовну заяву.

Відповідно до ч.3 ст.263 КАС України у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.

15 грудня 2010 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( ОСОБА_1 ) укладено договори дарування корпоративних прав від 15.12.2010 року, по 70% корпоративних прав у статутних капіталах ТОВ «ТМ «Вісак» та ТОВ «Вісак».

10 жовтня 2017 року ОСОБА_1 на підставі договору дарування подарувала ОСОБА_4 по 51% корпоративних прав зазначених товариств.

01 листопада 2017 року проведено реєстраційну дію, а саме, здійснено державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи, зміна складу або інформації про засновників, в результаті якої розмір часток в статутному капіталі обох товариств становив: 51 % розмір частки ОСОБА_4 , 30 % розмір частки ОСОБА_2 , 19 % розмір частки ОСОБА_1 .

В подальшому вчинено реєстраційні дії щодо зміни складу засновників в ТОВ «ТМ «Вісак» та ТОВ «Вісак». Після цих змін, 08.11.2017 року приватним нотаріусом проведено ще ряд реєстраційних дій по зміні керівника та інші зміни до установчих документів.

09 листопада 2018 року проведено скасування реєстраційних дій, в результаті чого розмір часток в статутному капіталі ТОВ «Вісак» стали - ОСОБА_2 - 67%, ОСОБА_5 - 33%; ТОВ «ТМ «Вісак» стали - ОСОБА_2 - 30%, ОСОБА_5 - 70%.

05 грудня 2018 року позивачу стало відомо про вчинення відповідачем реєстраційних дій, а саме: здійснено державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи, зміна складу або інформації про засновників, в результаті якої розмір часток в статутному капіталі обох товариств становив: 51 % розмір частки ОСОБА_4 , 30 % розмір частки ОСОБА_2 , 19 % розмір частки ОСОБА_1 , керівник ОСОБА_4.

Разом з тим, суд звертає увагу на наступне.

Згідно ч.3 ст.3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 20.07.2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність посадових осіб місцевих органів виконавчої влади, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені відповідно до ч.2 ст. 55 Конституції України та ст.6 КАС України в порядку адміністративного судочинства.

Частина 1 статті 2 КАС України регламентує необхідність справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

За правилами п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Зі змісту п.п.1, 2 ч.1 ст.4 КАС України випливає, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з, у тому числі, іншим суб`єктом при здійсненні ним владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих осіб, відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних (публічно-владних) управлінських функцій.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Наведеними положеннями процесуального закону окреслюється перелік повноважень адміністративного суду при вирішенні питання про правомірність рішень, дій чи бездіяльності осіб, яким делеговані повноваження зі здійснення владних (публічно-владних) управлінських функцій. Викладене, на переконання судової колегії, підтверджує відсутність в адміністративних судів правових підстав для вирішення питань про право у межах оскарження таких дій, рішень чи бездіяльності.

Як вбачається з матеріалів справи фактичною підставою звернення до суду стали протиправні, на думку позивача, реєстраційні дії відповідача щодо державної реєстрації змін про учасників - ТОВ «Вісак» та ТОВ «ТМ «Вісак», які порушують право позивача, пов`язане із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності юридичної особи. При цьому, позивач оскаржує до адміністративного суду дії суб`єкта владних повноважень - Державного реєстратора, посилаючись на недотримання цим суб`єктом встановленого законом порядку проведення такої реєстрації.

Водночас, зі змісту позовної заяви вбачається, що в якості підстави для обґрунтування протиправності реєстрації таких змін позивач визначає те, що реєстрація була здійснена самовільно, на власний розсуд, без будь-яких звернень законних власників 70% корпоративних прав ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ТОВ «ТМ «Вісак» та ТОВ «Вісак». Таким чином, звернення до суду із даним позовом має на меті захист прав не у сфері публічно-правових відносин, а корпоративних та майнових прав.

Але звернення до суду має на меті захист прав особи від порушень з боку суб`єкта владних повноважень. Звернення до суду не може використовуватися як засіб позбавити іншу особу належних їй прав, навіть не безспірних, без пред`явлення позову саме до такої особи. Судовий захист прав одних осіб не може призводити до порушення прав інших.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.

За таких обставин суд вважає, що даний спір не є публічно-правовим, оскільки спірні правовідносини стосуються прав позивача, пов`язаних із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності юридичної особи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів

Відтак враховуючи, що предметом оскарження є рішення Державного реєстратора про державну реєстрацію змін до установчих документів, пов`язаних зі зміною складу учасників товариства, суд приходить до висновку про неможливість розгляду даної справи в порядку адміністративного судочинства, що є підставою для закриття провадження у справі. Натомість, з урахуванням суб`єктного складу сторін даний спір підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.

Вказана позиція відповідає правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постановах від 05.06.2018 року у справі № 805/4506/16-а та від 16.10.2018 у справі № П/811/1296/17, а також Верховного Суду від 27.02.2019 року у справі № 820/4343/16.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 238, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі №640/20619/18 з підстав не належності розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Копії ухвали про закриття провадження у справі невідкладно надіслати сторонам.

Вказати, що даний спір підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст.ст.295-297 КАС України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Смолій