Справа № 640/22943/19
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2020-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2020 року м. Київ № 640/22943/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Катющенка В.П., за участю секретаря судового засідання Рябого І.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до третя особа про Внутрішньої конкурсної комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань, Державного бюро розслідувань Кравцова Євгенія Олексіївна визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Внутрішньої конкурсної комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань, оформлене протоколом від 18.11.2019 № 39, в частині визначення переможця конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань та надання рекомендацій Директору Державного бюро розслідувань в частині призначення на вакантну посаду головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань переможця конкурсу;

- зобов`язати Внутрішню конкурсну комісію з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань повторно розглянути питання визначення переможця конкурсу, оголошеного 20 та 21 серпня 2019 року з осіб, які брали в ньому участь на заміщення вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ні Законом України "Про Державне бюро розслідувань", ні Порядком проведення конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань не визначено порядок використання комп`ютерної техніки (програмного забезпечення) Бюро для проведення тестування кандидатами та визначення результатів такого тестування. Звернув увагу, що тестування на знання законодавства проводилось не за юридичною адресою Бюро, а за адресою: м. Київ, вул. Юрія Іллєнка, 81б, що зумовлює питання, чи правомірно діяла Комісія, використовуючи комп`ютерне обладнання та комп`ютерну програму без відповідного дозволу, яка не перебуває на балансі Бюро, та чи захищена дана комп`ютерна програма та устаткування від зовнішнього втручання в роботу цієї програми. Додатково звернув увагу, що при проходженні позивачем тестування, питання, які задавала комп`ютерна програма пропонувала варіанти відповідей, які не відповідають чинному законодавству України та встановленим Бюро критеріям. Зазначив, що 14.11.2019 на 13:30 позивача було запрошено на співбесіду, проте, прибувши на вказаний час останнього не було запрошено на співбесіду. При цьому, жодних повідомлень про перенесення співбесіди на іншу дату та час від Комісії позивач не отримував. Поряд з цим у протоколі Комісії від 18.11.2019 № 39 зафіксовано, що Комісією проведено співбесіди з усіма кандидатами на зайняття вакантних посад в центральному апараті Бюро, зокрема, з кандидатами на посаду головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань. Натомість, всупереч пункту 9 розділу VI Порядку, позивач не був оцінений Комісією на професійну придатність, як кандидат на посаду в Бюро, що стало наслідком позбавлення позивача права на проходження конкурсного відбору на рівні з іншими кандидатами. Звернув увагу і на те, що під час оцінювання професійної придатності кандидатів кожен член Комісії оцінює кандидата від 0 до 100 балів, балом за проведення співбесіди з кандидатом є середнє арифметичне значення балів, виставлених кандидату кожним з членів Комісії. Поряд з цим, члени Комісії голосували за визначення переможців конкурсу на посади державної служби "за" чи "проти". Акцентує увагу на тому, що Комісією прийнято рішення про визначення переможців конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань без формування загального рейтингу кандидатів.

Ухвалою суду від 27.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 640/22943/19 та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче судове засідання на 24.12.2019.

23.12.2019 до суду від голови Внутрішньої конкурсної комісії Грищенко К.Г . надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого остання просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Вважає, що оскаржуваним рішенням не порушено жодних прав позивача. Пояснила, що позивач не є суб`єктом правовідносин, у яких прийнято рішення відповідача, оформлене протоколом від 18.11.2019 № 39, що відповідно не створює правових наслідків для позивача у зв`язку з неявкою останнього на співбесіду. Звернула увагу, і на те, що жодних скарг з приводу неможливості потрапити на співбесіду від позивача не надходило. Зазначила, що згідно відео трансляції засідання Внутрішньої конкурсної комісії позивач не з`явився. Крім того, Внутрішньою конкурсною комісією організовано попереднє інформування кандидатів про відео- та аудіофіксацію засідань, що підтверджується підписами усіх конкурсантів, які мали проходити співбесіду у групі разом з позивачем та наступної за нею групі. При цьому, позивач не поставив свого підпису у зв`язку з його відсутністю, на противагу іншим конкурсантам, які з`явились на співбесіду та чиї підписи наявні. Стверджує, що жодних заяв про перенесення дати співбесіди від позивача до Внутрішньої конкурсної комісії не надходило. Наголошує на тому, що під час проходження конкурсу позивачем не було подано жодних заяв, пропозицій, скарг, відтак про порушення механізму проведення відкритого конкурсу відповідач дізнався з позовної заяви.

Одночасно з відзивом головою Внутрішньої конкурсної комісії ОСОБА_3 скеровано до суду клопотання про залучення Державного бюро розслідувань в якості третьої особи третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 24.12.2019 залучено до участі у справі № 640/22943/19 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - Державне бюро розслідувань; витребувано у Державного бюро розслідувань інформацію про призначення (не призначення) ОСОБА_4 на посаду головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань; відкладено підготовче засідання у справі на 28.01.2020.

24.12.2019 позивач подав до суду клопотання про застосування заходів процесуального примусу та про долучення доказів до позовної заяви.

08.01.2020 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій останній просить суд:

- визнати протиправним та скасувати протокол засідання Внутрішньої конкурсної комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань, оформлене протоколом від 18.11.2019 № 39, в частині визначення переможця конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань та надання рекомендацій Директору Державного бюро розслідувань в частині призначення на вакантну посаду головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань переможця конкурсу;

- зобов`язати Директора Державного бюро розслідувань видати наказ про проведення повторного конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань.

У відповіді на відзив, окрім викладу у новій редакції позовних вимог, позивач звернув увагу на пропуск відповідачем строку подання відзиву на позовну заяву та відсутність у відповідача прав та повноважень на представництво інтересів Комісії без виданої директором ДБР довіреності. Акцентував увагу на суперечності доводів відповідача в частині неприбуття позивача на співбесіду. Наголосив, що Порядок № 13 зобов`язує Комісію проінформувати кандидатів про фіксацію проведення співбесіди за допомогою відео- та аудіотехнічних засобів, поряд з цим, указаний Порядок не містить приписів, які регламентують обов`язок кандидата проставити свій підпис про таке інформування. Зазначив, що відсутність поданої кандидатом на посаду апеляційної скарги до Комісії, не свідчить про відсутність з боку відповідача порушень Порядку № 13. Додатково звернув увагу на відсутність у Комісії повноважень проводити конкурсні відбори на зайняття вакантних посад у центральному апараті та його територіальних органах. Вважає, що оскільки рішення Комісії, оформлене протоколом від 18.11.2019 № 39, прийнято з порушенням норм Закону України "Про Державне бюро розслідувань" та Порядку № 13, та з урахуванням безпосередньої участі позивача у конкурсі, а також, враховуючи протиправність дій Комісії щодо безпідставного недопущення позивача до співбесіди, спірне рішення має безпосередній вплив на законні права та інтереси останнього.

14.01.2020 позивачем подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи доказів.

28.01.2020 позивачем подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи доказів.

28.01.2020 позивачем подано до суду заяву про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення в адміністративній справі.

Ухвалою суду від 28.01.2020 залучено до участі у справі № 640/22943/19 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_4 ; відкладено підготовче засідання у справі на 26.02.2020.

30.01.2020 позивачем в системі "Електронний суд" сформовано заяву про відвід судді Катющенка В.П. від розгляду адміністративної справи № 640/22943/19.

Ухвалою суду від 11.02.2020 визнано необґрунтованим заявлений позивачем відвід судді Катющенку В.П. та передано адміністративну справу № 640/22943/19 на автоматизований розподіл для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України, для вирішення питання про відвід.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для вирішення питання про відвід в адміністративній справи № 640/22943/19 визначено суддю Добрянську Я.І.

Ухвалою суду від 17.02.2020 відмовлено у задоволенні заяви позивача про відвід судді Катющенка В.П. від розгляду адміністративної справи № 640/22943/19.

14.02.2020 позивачем подано до суду заяву, у якій останній просить суд:

- залучити до участі у справі № 640/22943/19 як співвідповідача - Державне бюро розслідувань;

- замінити пункт 2 прохальної частини його позовної заяви з "зобов`язати Внутрішню конкурсну комісію з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань повторно розглянути питання визначення переможця конкурсу, оголошеного 20 та 21 серпня 2019 року з осіб, які брали в ньому участь на заміщення вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань" на "зобов`язати Державне бюро розслідувань видати наказ про проведення повторного конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань".

19.02.2020 до суду від представника Державного бюро розслідувань Згіблової О.О. надійшли пояснення щодо позову, за змістом яких остання просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Насамперед звернула увагу, що з набранням чинності Закону України від 03.12.2019 № 305-ІХ з 27.12.2019 діє новий порядок проведення конкурсу на зайняття посад працівників Державного бюро розслідувань, відповідно призначення можливі лише згідно нового порядку. Зазначила, що згідно наданих відповідачем документів вбачається, що ОСОБА_1 не з`явився на проходження співбесіди у визначений час та жодних заяв про перенесення дати співбесіди до Внутрішньої конкурсної комісії останній не надав. Стверджує, що оскаржуваним рішенням не порушено права позивача. За наведених обставин, вважає адміністративний позов незаконним та необґрунтованим, а доводи, викладені у ньому, такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, а оспорюване рішення прийнято у визначеному законодавством порядку та жодним чином не порушує права, свободи та інтереси позивача.

13.02.2020 позивачем в системі "Електронний суд" сформовано клопотання, у якому останній просить суд визнати (виключити) копію повідомлення Комісії про проведення співбесіди за допомогою відео- та аудіотехнічних засобів від 14.11.2019 недопустимим, неналежним та недостовірним доказом у справі № 640/22943/19. Указане клопотання залучено судом до матеріалів справи 25.02.2020.

26.02.2020 позивачем подано до суду клопотання про визнання відзиву відповідача та доданих до неї документів неподаним без поважних причин та розгляд справи за наявними матеріалами.

Ухвалами суду, постановленими без виходу до нарадчої кімнати у підготовчому судовому засіданні 26.02.2020 відмовлено у задоволенні клопотань позивача про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення в адміністративній справі та визнання доказів неналежними та недопустимими.

Ухвалою суду від 26.02.2020 прийнято заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову та залучення співвідповідача у справі № 640/22943/19; залучено до участі у справі № 640/22943/19 в якості співвідповідача Державне бюро розслідувань, виключивши його зі складу третіх осіб; витребувано у відповідачів належним чином засвідчені копії протоколу засідання Конкурсної комісії від 14.11.2019 та відомості за результатами проведеної 14.11.2019 співбесіди, призначеної на 13:30 год; відкладено підготовче засідання у справі на 25.03.2020.

28.02.2020 до суду від представника Державного бюро розслідувань Згіблової О.О. надійшли заперечення на заяву про зміну предмету позову та залучення співвідповідача, за змістом яких остання просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Пояснила, що на даний час призначення на посади в Державному бюро розслідувань можливо за результатами конкурсу, проведеного на підставі Порядку проведення відкритого конкурсу на зайняття посад працівників Державного бюро розслідувань, затвердженого наказом Державного бюро розслідувань від 24.01.2020 № 22. Звернула увагу і на те, що відповідно до статті 12 Закону України "Про Державне бюро розслідувань", Типового положення про конкурсну комісію Державного бюро розслідувань, затвердженого наказом від 24.01.2020 № 25, Директор Державного бюро розслідувань не наділений повноваженнями видавати наказ про проведення повторного конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення. Звернула увагу, що і Порядком проведення конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань від 14.02.2018 № 13, який діяв на момент виникнення спірних правовідносин, не було передбачено повноважень Директора Державного бюро розслідувань про призначення повторного конкурсу з підстав, зазначених у позовній заяві.

13.03.2020 до суду від представника Державного бюро розслідувань Згіблової О.О. надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого остання просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Обґрунтування відзиву містить узагальнений виклад доводів, зазначених у раніше поданих поясненнях та запереченнях на заяву про зміну предмету позову та залучення співвідповідача.

23.03.2020 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, за змістом якого останній просить суд:

- задовольнити позов у повному обсязі;

- провести підготовче судове засідання, призначене на 25.03.2020, без його участі;

- закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 25.03.2020 закрито підготовче провадження у справі № 640/22943/19 та призначено розгляд справи по суті у судове засідання на 28.04.2020.

27.04.2020 позивачем в системі "Електронний суд" сформовано заяву про розгляд справи без його участі.

Враховуючи неприбуття у судове засідання 28.04.2020 учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України у судовому засіданні 28.04.2020 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Наказом Державного бюро розслідувань від 20.08.2019 № 209 оголошено конкурс для призначення на посади у центральному апараті Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 75).

ОСОБА_1 приймав участь в оголошеному конкурсі на зайняття посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань.

Так, відповідно до результатів кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 отримав 39,5 балів за проходження тестування на знання законодавства України та 40 балів за виконання завдань практичного характеру (том 1 а.с. 243-250).

Рішенням Внутрішньої конкурсної комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань, оформленого протоколом від 18.11.2019 № 39, визначено, зокрема, переможця конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань - ОСОБА_4 .

Наказом Директора Державного бюро розслідувань від 10.12.2019 № 495-ос (з особового складу) призначено ОСОБА_4 на посаду головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань, як обрану за конкурсом з 12.12.2019 з випробувальним строком 6 місяців (том 2 а.с. 75).

Не погодившись з рішенням відповідача, оформленого протоколом від 18.11.2019 № 39, в частині визначення ОСОБА_4 переможцем конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних мотивів.

За визначенням статті 1 Закону України від 12.11.2015 N 794-VIII "Про Державне бюро розслідувань" (далі - Закон N 794-VIII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Державне бюро розслідувань є центральним органом виконавчої влади, що здійснює правоохоронну діяльність з метою запобігання, виявлення, припинення, розкриття та розслідування злочинів, віднесених до його компетенції.

Відповідно до статті 3 Закону N 794-VIII Державне бюро розслідувань організовується і діє на засадах: верховенства права, відповідно до якого людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю, а права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; законності; справедливості; неупередженості; незалежності і персональної відповідальності кожного працівника Державного бюро розслідувань; відкритості та прозорості діяльності Державного бюро розслідувань для суспільства та демократичного цивільного контролю, підзвітності і підконтрольності визначеним законом державним органам. Державне бюро розслідувань діє гласно тією мірою, що не порушує права і свободи людини і громадянина, не суперечить вимогам кримінального процесуального законодавства та законодавства про державну таємницю; політичної нейтральності і позапартійності. Використання Державного бюро розслідувань у партійних, групових чи особистих інтересах не допускається. Діяльність політичних партій у Державному бюро розслідувань забороняється; єдиноначальності у поєднанні з колективним способом реалізації окремих повноважень Державного бюро розслідувань. Принцип єдиноначальності не заперечує принципу процесуальної самостійності слідчого органу Державного бюро розслідувань.

За визначенням частин першої-третьої статті 14 Закону N 794-VIII до працівників Державного бюро розслідувань належать особи рядового і начальницького складу, державні службовці, працівники, які уклали трудовий договір із Державним бюро розслідувань.

Служба в Державному бюро розслідувань є державною службою особливого характеру, що полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України. Час проходження служби в Державному бюро розслідувань зараховується до страхового стажу, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби відповідно до закону.

На службу до Державного бюро розслідувань приймаються на конкурсній основі в добровільному порядку (за контрактом) громадяни України, які спроможні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, віком, освітнім і професійним рівнем та станом здоров`я ефективно виконувати відповідні службові обов`язки. Кваліфікаційні вимоги та критерії професійної придатності для зайняття посад у цих підрозділах затверджуються Директором Державного бюро розслідувань. Призначення на посади у Державному бюро розслідувань, крім посад, визначених у частині першій статті 10, частині першій статті 13 та частині першій статті 24 цього Закону, здійснюється за результатами відкритого конкурсу, що проводиться конкурсною комісією з проведення конкурсу на зайняття посад працівників Державного бюро розслідувань, положення про яку затверджує Директор Державного бюро розслідувань. Конкурс проводиться у порядку, затвердженому Директором Державного бюро розслідувань на основі Типового порядку проведення відкритого конкурсу, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку проведення конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань, затвердженого наказом Державного бюро розслідувань від 14.02.2018 N 13, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.02.2018 за N 176/31628 (далі - Порядок N 13, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), на службу до Державного бюро розслідувань приймаються на конкурсній основі в добровільному порядку (за контрактом) громадяни України, які спроможні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, віком, освітнім і професійним рівнями та станом здоров`я ефективно виконувати відповідні службові обов`язки.

Кваліфікаційні вимоги та критерії професійної придатності для зайняття посад у Бюро затверджуються Директором Державного бюро розслідувань (далі - Директор Бюро).

Матеріалами справи підтверджено, що пунктом 1.49 наказу Директора Державного бюро розслідувань від 07.03.2018 № 21 "Про затвердження кваліфікаційних вимог та критеріїв професійної придатності окремих державних службовців категорії "В" центрального апарату Державного бюро розслідувань" затверджено кваліфікаційні вимоги та критерії професійної придатності для зайняття посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 220-232).

Пунктом 4 розділу І Порядку N 13 установлено, що конкурс проводиться поетапно:

- оголошення про проведення конкурсу;

- прийняття та розгляд поданих документів для участі в конкурсі;

- кваліфікаційний іспит;

- співбесіда;

- визначення переможців конкурсу.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІ Порядку N 13 конкурс на зайняття посад в Бюро проводить конкурсна комісія (комісії) (далі - Комісія). Для проведення конкурсу на зайняття посад в Бюро Директор Бюро утворює Комісію, затверджує її персональний склад. Комісія утворюється у складі п`яти осіб, з яких не менше трьох є представниками Бюро.

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку N 13 передбачено, що до роботи у складі Комісії можуть залучатися представники громадських об`єднань, що діють відповідно до Закону України "Про громадські об`єднання", та/або представник Ради Громадського контролю Державного бюро розслідувань.

З матеріалів справи вбачається, що наказом Директора Державного бюро розслідувань від 27.11.2018 № 164 утворено Внутрішню конкурсну комісію з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань (том 1 а.с. 77-78).

Відповідно до пунктів 2, 3 вказаного наказу включено до складу Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань:

- як представників Державного бюро розслідувань: Варченко О.О., першого заступника Директора Державного бюро розслідувань; Буряка О.О., заступника Директора Державного бюро розслідувань; Удовиченка О.Ф., керівника Патронатної служби Директора Державного бюро розслідувань; Юрчук І.А., головного спеціаліста відділу підбору та розвитку кадрів Управління кадрової роботи та державної служби Державного бюро розслідувань;

- як представника громадської організації: Поповича Р.І., члена Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань.

Пунктом 21 розділу ІІ Порядку N 13 передбачено, що повноваження члена Комісії можуть бути припинені у разі: якщо член Комісії подав заяву про припинення повноважень за власним бажанням; якщо член Комісії не може виконувати свої повноваження за станом здоров`я; систематичної (два або більше разів поспіль) неявки на засідання Комісії; притягнення члена Комісії до кримінальної відповідальності; смерті члена Комісії; обмеження цивільної дієздатності члена Комісії або визнання його недієздатним; накладення на члена Комісії адміністративного стягнення за вчинення адміністративного корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Рішення про припинення повноважень члена Комісії приймає Директор Бюро із одночасним призначенням іншої особи до складу Комісії.

Так, Директором Державного бюро розслідувань було прийнято ряд наказів про внесення змін до наказу від 27.11.2018 № 164, а саме:

- від 10.05.2019 № 98, яким припинено повноваження члена Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань ОСОБА_5 та включено до складу Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань як представника громадської організації - Бойка Т.О., виконавчого директора громадської організації "Центр політико-правових досліджень" (том 1 а.с. 79);

- від 19.06.2019 № 135, яким припинено повноваження члена Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань Буряка О.О. та включено до складу Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань як представника Державного бюро розслідувань - Корецького О.П., начальника третього слідчого відділу Першого управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 80);

- від 26.07.2019 № 176, яким припинено повноваження членів Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань як представників Державного бюро розслідувань, з 30.07.2019: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та включено до складу Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань як представників Державного бюро розслідувань, з 30.07.2019: ОСОБА_9 , головного спеціаліста відділу секретного діловодства та забезпечення режиму Управління режимно-секретної роботи та захисту інформації Державного бюро розслідувань; Бугайця А.В., керівника Третього управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування військових злочинів) Державного бюро розслідувань; ОСОБА_3 , помічника Директора Патронатної служби Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 81-82);

- від 22.08.2019 № 218, яким припинено повноваження члена Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань ОСОБА_10 та включено до складу Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань як представника Державного бюро розслідувань - Туру О.О., керівника Другого управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 83).

Відповідно до пунктів 1-4 розділу ІІІ Порядку N 13 рішення про оголошення конкурсу, найменування та кількість посад, на які проводиться конкурс, приймає Директор Бюро.

Інформація про проведення конкурсу для призначення на посади в Бюро оприлюднюється шляхом розміщення оголошення про проведення конкурсу на офіційному веб-сайті Бюро не пізніш як за 15 робочих днів до дня завершення прийому документів для участі в конкурсі.

Оголошення про проведення конкурсу має містити:

1) найменування та місцезнаходження Бюро, в якому оголошується конкурс, та строки проведення конкурсу;

2) перелік та кількість вакантних посад, на які оголошується конкурс;

3) перелік обмежень, за наявності яких особа не може претендувати на посаду в Бюро;

4) кваліфікаційні вимоги та критерії професійної придатності для зайняття відповідної посади в Бюро;

5) перелік документів, які претендент на посаду має подати до конкурсної комісії, та строки їх подання;

6) адресу та контакти Комісії, яка здійснює прийом документів.

Прийом документів розпочинається після оприлюднення оголошення про проведення конкурсу та завершується в день, визначений як останній день для їх подання.

Директор Бюро може прийняти рішення щодо продовження строку прийому документів для участі у конкурсі. Відповідна інформація (оголошення) публікується на офіційному веб-сайті Бюро.

Як уже було встановлено судом, наказом Державного бюро розслідувань від 20.08.2019 № 209 оголошено конкурс для призначення на посади у центральному апараті Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 75).

Згідно з пунктами 9, 10 розділу IV Порядку N 13 робоча група опрацьовує подані кандидатами документи та передає їх Комісії.

Комісія перевіряє подані документи на відповідність їх вимогам, встановленим Законом та цим Порядком, а також кваліфікаційним вимогам у триденний строк з дня їх надходження.

Кандидати, документи яких не відповідають встановленим вимогам та/або подані не в повному обсязі, до конкурсу не допускаються.

Про результати проведеної перевірки кандидати інформуються в письмовому вигляді протягом трьох робочих днів з дня прийняття відповідного рішення.

Список кандидатів, допущених до проходження кваліфікаційного іспиту, оприлюднюється на офіційному веб-сайті Бюро протягом трьох робочих днів з дня прийняття Комісією рішення щодо допущення кандидатів до проходження кваліфікаційного іспиту.

Сторонами не заперечується, що за результатами розгляду Комісією поданих ОСОБА_1 документів для участі в конкурсі, останнього було допущено до проходження кваліфікаційного іспиту.

Відповідно до пункту 1-15 розділу V Порядку N 13 інформація про час і місце проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднюється на офіційному веб-сайті Бюро не пізніше ніж за три робочі дні до початку його проведення.

Кваліфікаційний іспит передбачає надання кандидатами відповідей на тестові питання щодо знання законодавства України, а також завдання практичного характеру.

Перелік тестових питань для кваліфікаційного іспиту, а також завдання практичного характеру затверджуються Директором Бюро з урахуванням специфіки посад, на які оголошено конкурс.

Комісія визначає прохідний бал окремо для тестування на знання законодавства України та завдань практичного характеру, які оприлюднюються на офіційному веб-сайті Бюро.

Тестування на знання законодавства передбачає надання кандидатами відповідей на блок тестових завдань, що складається зі 100 питань.

Перелік тестових питань для кваліфікаційного іспиту розміщується на офіційному веб-сайті Бюро не пізніше ніж за 10 календарних днів до дати проведення тестування. Варіанти відповідей на тестові питання оприлюдненню не підлягають.

Перед проходженням тестування кожен кандидат пред`являє паспорт громадянина України або інший документ, який посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів Комісії і триває 90 хвилин. Кандидат може закінчити тестування достроково.

Тестові питання обираються для кожного кандидата автоматично із загального переліку питань. Кожне питання має передбачати варіанти відповіді, один з яких є правильним.

Після закінчення часу, відведеного на проходження тестування, комп`ютер автоматично припиняє тестування і видає результат.

Кожна правильна відповідь оцінюється в 0,5 бала. Максимальна кількість можливих балів за тестування на знання законодавства дорівнює 50.

Повторне тестування на знання законодавства не допускається, крім випадків, коли тестування було перервано або не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів Комісії та кандидатів. У такому разі призначаються нова дата тестування та (або) час.

Кожен кандидат після проходження тестування на знання законодавства України ознайомлюється з кількістю набраних ним балів. Результат та час завершення тестування фіксуються у відомості про результати тестування на знання законодавства та засвідчуються підписами кандидата та члена Комісії.

Відомості з результатами тестування передаються на підпис голові та секретарю Комісії.

Кандидати, які за результатами тестування на знання законодавства України отримали прохідний бал, допускаються до виконання завдань практичного характеру.

Завдання практичного характеру передбачають надання кандидатом відповідей на питання з метою об`єктивного з`ясування спроможності кандидата використовувати свої знання та досвід під час виконання службових обов`язків відповідно до посади, на яку він претендує.

Опис завдань практичного характеру для кваліфікаційного іспиту розміщується на офіційному веб-сайті Бюро не менш як за 10 календарних днів до дати виконання завдань практичного характеру.

Завдання практичного характеру передбачає виконання кандидатом п`яти ситуативних завдань, на які необхідно надати правильні письмові відповіді, і триває 120 хвилин. Кандидат має право закінчити виконання практичного завдання достроково.

Завдання практичного характеру розв`язуються у письмовій формі.

Усі кандидати, які претендують на одну посаду, розв`язують однакові завдання.

За кожну правильно надану відповідь кожний член Комісії виставляє кандидату від 1 до 10 балів залежно від відповідності наданої кандидатом відповіді таким критеріям: повнота викладу відповіді на завдання; професійна компетентність, що полягає у виявленні глибоких знань та умінь, необхідних для ефективного виконання відповідних службових обов`язків; аналітичні здібності; володіння державною мовою.

Результатом завдання практичного характеру є середнє арифметичне балів, отриманих кандидатом за надані відповіді, за результатами індивідуального оцінювання членів Комісії кожного з п`яти завдань.

Кандидат за результатами оцінювання практичного завдання може отримати максимально 50 балів.

Під час складання кваліфікаційного іспиту кандидатам забороняється спілкуватися між собою, користуватися будь-якими джерелами інформації, мобільним зв`язком, виходити з приміщення.

За результатами кваліфікаційного іспиту шляхом підсумовування балів за тестові питання та завдання практичного характеру Комісія виставляє загальний бал, який фіксується у протоколі засідання Комісії.

Кандидати, які за результатами складення кваліфікаційного іспиту отримали прохідний бал, допускаються до наступного етапу конкурсу.

Наказом виконувача обов`язків Директора Державного бюро розслідувань від 02.05.2018 № 55 затверджено Перелік тестових питань для кваліфікаційного іспиту під час конкурсу для призначення на посади у центральному апараті Державного бюро розслідувань та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 84-219).

При цьому, позивач не оспорює, що перелік тестових питань для кваліфікаційного іспиту був розміщений на офіційному веб-сайті Бюро не пізніше ніж за 10 календарних днів до дати проведення тестування. Натомість, позивач ставить під сумнів правомірність дій Комісії щодо проведення кваліфікаційного іспиту поза межами юридичної адреси Бюро.

З даного приводу, суд звертає увагу, що згідно з пунктом 15 розділу ІІ Порядку N 13 рішення Комісії приймаються простою більшістю голосів від її складу шляхом відкритого голосування з висловленням кожним її членом позиції "за" чи "проти", крім випадків, коли Комісією прийнято рішення про неголосування її членом через наявність конфлікту інтересів або інших обставин, які впливають на його неупередженість. Член Комісії не може утриматися від голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість членів від складу Комісії.

Пунктами 16, 17 розділу ІІ Порядку N 13 встановлено, що усі рішення Комісії протягом трьох днів з дня проведення засідання оформлюються протоколом, який підписується присутніми на засіданні членами Комісії, та оприлюднюються на офіційному веб-сайті Бюро наступного робочого дня після підписання протоколу.

Рішення Комісії можуть бути оскаржені до суду в установленому законодавством порядку.

З огляду на наведене та виходячи з положень пункту 9 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб, необґрунтованими є твердження позивача про неможливість Внутрішньої конкурсної комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань бути відповідачем у даній справі.

Протоколом засідання Внутрішньої комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань від 21.10.2019 № 28 членами Комісії одноголосно прийнято наступні рішення:

- встановлено прохідний бал за результатами тестування на знання законодавства України для кандидатів на посади слідчих, провідного спеціаліста відділу криміналістики та експертної роботи, головних спеціалістів сектору криміналістики та експертної роботи, головних спеціалістів сектору забезпечення зберігання речових доказів у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань - 33 бали;

- встановлено прохідний бал за результатами тестування на знання законодавства України для кандидатів на інші вакантні посади державної служби у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань - 30 балів;

- встановлено прохідний бал за результатами виконання модельних завдань практичного характеру для всіх вакантних посад державної служби у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань - 30 балів;

- визначено, що проведення кваліфікаційного іспиту для кандидатів відбудеться у приміщенні Національної академії прокуратури України за адресою: м. Київ, вул. Юрія Іллєнка (Мельникова), 81-Б;

- вирішено розпочати кваліфікаційний іспит для кандидатів з 25.10.2019, а саме визначено дати для:

тестування на знання законодавства України: 25.10.2019 - для посад слідчих, провідного спеціаліста відділу криміналістики та експертної роботи, головних спеціалістів сектору криміналістики та експертної роботи, головних спеціалістів сектору забезпечення зберігання речових доказів у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань; 28.10.2019 - для інших вакантних посад державної служби у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань;

виконання модельних завдань практичного характеру: з 4 по 5 листопада 2019 року - для всіх вакантних посад державної служби у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань;

- затвердженого графіки проведення першого етапу кваліфікаційного іспиту (том 1 а.с. 50-57).

Як уже було встановлено судом, позивач під час проходження кваліфікаційного іспиту набрав прохідний бал.

При цьому, доводи позивача в частині порушення відповідачем проведення етапу кваліфікаційного іспиту, суд не приймає до уваги, позаяк ОСОБА_1 не ставиться під сумнів правомірність оцінювання та визначення результатів проходження останнім кваліфікаційного іспиту. У свою чергу, матеріалами справи спростовано доводи позивача, покладені в обґрунтування позову у цій частині.

Крім того, позивачем у даному позові і не заявлялось вимог про визнання протиправним рішення Внутрішньої конкурсної комісії, оформленого протоколом від 21.10.2019 № 28, як і вимог, пов`язаних з визнанням неправомірними дій Внутрішньої конкурсної комісії, пов`язаних з результатами кваліфікаційного іспиту.

А пункт 16 розділу V Порядку N 13 передбачає, що у разі якщо кандидат вважає, що була порушена процедура тестування чи вирішення завдань практичного характеру, або не погоджується із кількістю набраних ним балів, він може подати апеляційну скаргу. Апеляційна скарга подається кандидатом до Комісії протягом 2 годин з моменту завершення ним тестування та (або) вирішення завдань практичного характеру. Апеляційні скарги, подані не в установлені порядок та строк, залишаються без розгляду.

Відповідно до пунктів 1-3 розділу VI Порядку N 13 співбесіда проводиться з метою оцінки відповідності професійної придатності кандидата встановленим вимогам.

Кандидати, які успішно пройшли кваліфікаційний іспит, допускаються до співбесіди відповідно до цього Порядку.

Список кандидатів, допущених до співбесіди, а також інформація про час і місце її проведення розміщуються на офіційному веб-сайті Бюро не пізніше ніж за три робочі дні до початку співбесіди.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 було включено до загального списку допущених до співбесіди кандидатів на зайняття вакантних посад у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань (том 1 а.с. 46-49).

Згідно графіку проведення співбесід з кандидатами на зайняття вакантних посад у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань позивача було запрошено на співбесіду у складі групи кандидатів на 14.11.2019 о 13:30 у приміщенні Державного бюро розслідувань, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15 (том 1 а.с. 35-45).

Позивач стверджує, що 14.11.2019 прибув за вказаною адресою та у визначений час, проте до 18:00 14.11.2019 останній не був запрошений на співбесіду.

Відповідачі наполягають, що ОСОБА_1 не з`явився на співбесіду, що підтверджується аудіо- та відео-записом засідання Комісії та відсутністю підпису останнього на повідомленні (том 2 а.с. 12).

Надаючи правову оцінку доводам учасників справи, суд зазначає наступне.

Так, пунктами 4-9 розділу VI Порядку N 13 визначено, що проведення співбесіди фіксується за допомогою відео- та аудіотехнічних засобів, про що кандидати обов`язково інформуються до початку її проведення.

Співбесіда проводиться Комісією з кандидатами державною мовою в усній формі згідно із затвердженим Комісією графіком.

Співбесіда передбачає вільне обговорення уявних ситуацій відповідно до напряму діяльності структурного підрозділу, пов`язаних з виконанням посадових обов`язків кандидатом.

Комісія може ставити запитання кандидату для з`ясування його освітньо-кваліфікаційного рівня, напряму підготовки (спеціальності), досвіду роботи, володіння державною мовою та рівня професійної компетентності кандидата, його професійних знань відповідно до кваліфікаційних вимог та інші запитання.

До співбесіди з кандидатами можуть запрошуватися науковці та експерти у сфері правоохоронної діяльності та психології (за згодою), рекомендації яких враховуються Комісією під час прийняття рішень щодо переможців конкурсу.

Після закінчення проведення співбесід з кандидатами Комісія розпочинає обговорення щодо відповідності професійної придатності кандидатів та здійснює їх оцінювання шляхом виставлення балів, які вносяться до відомості про результати співбесіди. Оцінювання професійної придатності кандидатів під час проведення співбесіди здійснюється кожним членом Комісії індивідуально.

Під час оцінювання професійної придатності кандидатів кожен член Комісії оцінює кандидата від 0 до 100 балів. Балом за проведення співбесіди з кандидатом є середнє арифметичне значення балів, виставлених кандидату кожним з членів Комісії.

З аналізу наведених норм вбачається, що етап проведення співбесіди включає у себе обговорення Комісією щодо відповідності професійної придатності кандидатів на вакантні посади та відповідного оцінювання шляхом виставлення балів, які вносяться до відомості про результати співбесіди.

При цьому, оцінювання професійної придатності кандидатів здійснюється кожним членом Комісії індивідуально і бал за проведення співбесіди з кандидатом визначається шляхом визначення середнього арифметичного значення балів, виставлених кандидату кожним з членів Комісії.

Суд акцентує увагу, що неприбуття кандидата на співбесіду повинно бути зафіксовано у відомості про результати співбесіди.

При цьому, відповідачами на вимогу суду не надано суду жодних доказів існування такої відомості та взагалі складання останньої 14.11.2019 та протоколу засідання Конкурсної комісії від 14.11.2019, складення якого, як уже зазначалось, передбачено пунктом 16 розділу ІІ Порядку N 13.

Суд зазначає, що відсутність підпису позивача на повідомленні про те, що хід проведення співбесіди фіксується за допомогою відео- та аудіотехнічних засобів, не свідчить про неприбуття останнього на таку співбесіду. У свою чергу, відсутність належних доказів - відомості про результати співбесіди та протоколу засідання Комісії за 14.11.2019, нівелює принцип відкритості та гласності проведеного конкурсу в цілому.

Відповідно до пунктів 1-3 розділу VII Порядку N 13 Комісія формує загальний рейтинг кандидатів шляхом підсумовування балів, отриманих кандидатами за результатами кваліфікаційного іспиту та співбесіди.

Переможцем конкурсу на відповідну посаду оголошується кандидат, який отримав найбільшу кількість балів у загальному рейтингу.

У разі набрання кандидатами рівної кількості балів у загальному рейтингу переможець конкурсу визначається Комісією з числа таких кандидатів після додаткового обговорення та голосування.

Результати такого обговорення фіксуються у протоколі засідання Комісії.

Рішення комісії про визначення переможця конкурсу фіксується у протоколі засідання Комісії, що підписується головою та секретарем Комісії.

Загальний рейтинг кандидатів та рішення Комісії про визначення переможця конкурсу оприлюднюються на офіційному веб-сайті Бюро протягом 10 робочих днів після прийняття рішення про визначення переможця конкурсу.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідачами не надано жодного доказу щодо складання загального рейтингу кандидатів шляхом підсумовування балів, отриманих кандидатами за результатами кваліфікаційного іспиту та співбесіди. Такий рейтинг також відсутній і на офіційному веб-сайті Бюро.

Встановлені обставини у сукупності свідчать про те, що Комісією порушено установлену Порядком N 13 процедуру проведення конкурсу, що нівелює законність спірного рішення в оскаржуваній частині.

При цьому, суд вважає абсолютно необґрунтованими доводи відповідачів в частині відсутності у позивача порушеного права та інтересу прийняттям спірного рішення, з огляду на наступне.

Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси

Таким чином, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах.

У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) Конституційний Суд України в Рішенні від 1 грудня 2004 року N 18-рп/2004 дав визначення поняттю "охоронюваний законом інтерес", який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "право" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

<...> поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "право" має один і той же зміст.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

З наведеного слідує, що суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші порушення прав та свобод позивача.

Зважаючи на те, що позивач приймав участь у конкурсі, оголошеному відповідачем наказом від 20.08.2019 № 209, та претендував на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань, рішення відповідача, оформлене протоколом від 18.11.2019 № 34, в оскаржуваній частині має безпосередній вплив на права та інтереси ОСОБА_1 , як кандидата на вказану посаду.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у цій частині.

Поряд з цим, суд не вбачає підстав для зобов`язання Державного бюро розслідувань видати наказ про проведення повторного конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань, з огляду на наступне.

Згідно положень Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Одночасно, суд звертає увагу, що пунктом 9-1 частини першої статті 12 Закону N 794-VIII (у редакції, чинній на момент вирішення даної справи) Директор Державного бюро розслідувань повідомляє Конкурсну комісію про наявність вакантних або тимчасово вакантних посад керівника підрозділу внутрішнього контролю центрального апарату та керівників підрозділів внутрішнього контролю територіальних управлінь Державного бюро розслідувань у десятиденний строк з дня вивільнення посади.

Згідно з частиною третьої статті 14 Закону N 794-VIII на службу до Державного бюро розслідувань приймаються на конкурсній основі в добровільному порядку (за контрактом) громадяни України, які спроможні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, віком, освітнім і професійним рівнем та станом здоров`я ефективно виконувати відповідні службові обов`язки.

Призначення на посади у Державному бюро розслідувань, крім посад Директора Державного бюро розслідувань, керівника підрозділу внутрішнього контролю центрального апарату Державного бюро розслідувань та керівників підрозділів внутрішнього контролю територіальних управлінь Державного бюро розслідувань, здійснюється за результатами відкритих конкурсів, що проводяться конкурсними комісіями з проведення конкурсів на зайняття посад працівників Державного бюро розслідувань. Типове положення про конкурсну комісію та порядок проведення відкритого конкурсу затверджує Директор Державного бюро розслідувань.

Враховуючи наведене та оскільки згідно з наказом Державного бюро розслідувань від 28.12.2019 № 347 визнано таким, що втратив чинність наказ Державного бюро розслідувань від 14.02.2018 № 13 "Про затвердження Порядку проведення конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань", суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення даної позовної вимоги.

Крім того, скасування рішення Внутрішньої конкурсної комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань, оформлене протоколом від 18.11.2019 № 39, в частині визначення переможця конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань та надання рекомендацій Директору Державного бюро розслідувань в частині призначення на вакантну посаду головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань переможця конкурсу, у даному випадку є єдиним можливим способом захисту порушеного невідновлювального права позивача у межах даних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи наведене та встановлені обставини, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 768,40 грн підлягає стягненню з відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 229, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 ) задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Внутрішньої конкурсної комісії з проведення відкритого конкурсу для призначення на посади у Державному бюро розслідувань (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2, ), оформлене протоколом від 18.11.2019 № 39, в частині визначення переможця конкурсу на зайняття вакантної посади головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань та надання рекомендацій Директору Державного бюро розслідувань в частині призначення на вакантну посаду головного спеціаліста юридичного відділу Управління правового забезпечення Державного бюро розслідувань переможця конкурсу.

У задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державного бюро розслідувань (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 ) 768,40 грн сплаченого судового збору.

Рішення набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII).

Суддя В.П. Катющенко

Повний текст рішення складено та підписано 14 травня 2020 року.