Справа № 640/3196/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3196/19 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу «Гарант Буд» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2020 року (розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Обслуговуючого кооперативу «Гарант Буд» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2018 року, Обслуговуючий кооператив «Гарант Буд» (далі - позивач, ОК «Гарант Буд») звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову від 22.11.2018 №69/18/073-11106 про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності, винесену Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що фактично перевірка відповідачем не здійснювалась, оскільки у спірній постанові не відображено всіх необхідних відомостей щодо проведеної перевірки, зокрема, підстав проведення, який саме захід було здійснено - планову або позапланову перевірку.

Також в постанові відображено суперечливі, неперевірені відомості, що в свою чергу свідчить про її протиправність та наявність підстав для скасування.

До того ж зауважено, що відповідачем не складено припис, що також є порушенням процедури перевірки та свідчить про передчасність прийняття оскаржуваної постанови.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2020 року у задоволенні адміністративного позову повністю відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове, яким позов задоволити.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, як це передбачено ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що на підставі скарги Громадської організації «Народ проти корупції» від 11.10.2018, відповідно до наказу від 17.10.2018 №813 про проведення позапланової перевірки та направлення від 18.10.2018 №б/н про проведення планового (позапланового) заходу Департаментом з питань державної архітектурно-будівельного контролю міста Києва перевірено дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво житлового будинку на вул. Пирятинській, 6-б у Печерському районі міста Києва », замовника Обслуговуючого кооперативу «Гарант Буд».

За результатом проведення позапланової перевірки державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт ОК «Гарант Буд» складено акт від 12.11.2018 №б/н.

У висновках вказаного акту зазначено, що замовником будівництва ОК «Гарант Буд»:

на земельних ділянках з кадастровими номерами: :82:277:0163, :82:277:0135, :82:277:0134, :82:277:0061 на об`єкті будівництва «Будівництво житлового будинку на вул. Пирятинській, 6-б у Печерському районі м. Києва » виконуються будівельні роботи з влаштування спільного котловану та залізобетонного палійного поля, без документа, який надає право на виконання будівельних робіт, ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; під час виконання будівельних робіт із будівництва житлового будинку на вул. Пирятинській, 6-б у Печерському районі м. Києва самовільно зайнято земельну ділянку загальною площею - 0,0062 га, яка є суміжною із земельною ділянкою з кадастровим номером :82:277:0134, чим порушено п. 4 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; не вирішено питання щодо зміни цільового призначення земельної ділянки у відповідності до намірів забудови, чим порушено ч. 2 ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 20 Земельного кодексу України; наведені недостовірні дані у повідомлені про початок виконання підготовчих робіт від 22.11.2017 №КВ 35 в частині зазначення підстав для використання земельної ділянки для будівництва житлового будинку на вул. Пирятинській, 6-б у Печерському районі м. Києва , чим порушено ч. 10 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі акту перевірки Департаментом прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12.11.2018, яким вимагалось усунути допущені порушення у термін до 12.12.2018 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.11.2018, яким вимагалось зупинити виконання підготовчих та будівельних робіт з 13.11.2018 до усунення допущених правопорушень.

Також відповідачем прийнято протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.11.2018, яким призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме за виконання будівельних робіт з влаштування спільного котловану та залізобетонного палійного поля, без документа, який надає право на виконання будівельних робіт, ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», на 22.11.2018.

Постановою від 22.11.2018 №69/18/073-11106 визнано ОК «Гарант Буд» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 66 276, 00 грн.

Надаючи правову оцінку матеріалам, обставинам справи, а також наданим поясненням та запереченням сторін колегія суддів звертає увагу на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

На виконання ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Відповідно до п.9, п.12, п.13 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Колегія суддів звертає увагу на те, що матеріалами справи встановлено, що перевірка проводилась у присутності директора ОК «Гарант Буд» ОСОБА_1 та довіреної особи ОСОБА_2 (довіреність від 19.01.2018), а тому посилання позивача на відсутність фактичного проведення заходу є непідтвердженими.

Також, посилання на існування за наслідками такої перевірки іншої постанови, в якій є відмінності та містяться різні відомості щодо встановлених фактів за наслідками перевірки, судом не беруться до уваги, оскільки вказані обставини не є предметом розгляду даної справи та, крім цього, наявність відмінностей в оскаржуваній постанові відповідача по даній справі та другої постанови, яка не є предметом даної справи, судом не аналізуються, оскільки вони прийняті за наслідками різних встановлених порушень ОК «Гарант Буд».

Згідно з положеннями пунктів 16-22 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Слід наголосити, що матеріалами справи спростовані посилання позивача на порушення процедури прийняття постанови в зв`язку з відсутністю прийняття приписів, оскільки до матеріалів справи долучено приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12.11.2018 та про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.11.2018.

Як вбачається з акту перевірки, позивач відмовився від підписання та отримання акту перевірки та приписів, про що внесено Департаментом відповідний запис.

Крім цього, згідно з копії фіскального чеку та копії конверту, вбачається, що Департаментом 14.11.2018 рекомендованим листом з повідомленням на належну адресу позивача направлено прийняті за результатами перевірки акт, приписи та протоколи.

Згідно підпункту 3 п. 20 Порядку накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Посилання позивача щодо не зазначення Департаментом, яку саме перевірку було проведено, колегія суддів зазначає наступне.

Так, колегія суддів не беруться до уваги, оскільки зі змісту акту перевірки, протоколу та припису вбачаються, що проводилась саме позапланова перевірка.

При цьому, щодо не зазначення у постанові таких відомостей, зокрема, при посиланні на акт перевірки не підкреслено яку саме перевірку було проведено, суд зазначає, що така формальність є неспроможною, оскільки в даному випадку вона взагалі не вплинула на існування встановлених порушень, вчинених позивачем у сфері містобудівної діяльності.

Щодо суті встановлених порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до даних, зазначених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт від 22.11.2017 № КВ 35 земельна ділянка використовується для будівництва на підставі договору про встановлення права користування земельними ділянками для забудови (суперфіцій) кадастрові номери: :82:277:0163, :82:277:0135, :82:277:0134, :82:277:0061 від 27.04.2017 № 197. Долучено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний номер 86129714 від 28.04.2017, номер запису про інше речове право 20200589 від 27.04.2017; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний номер 86237966 від 03.05.2017, номер запису про інше речове право 20225599 від 27.04.2017; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний номер 86252612 від 03.05.2017, номер запису про інше речове вправо 20229318 від 27.04.2017; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний номер 86264549 від 03.05.2017, номер запису про інше речове право 20230875 від 27.04.2017.

Враховуючи лист Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 22.10.2018 № 14-10-0.441-15912/2-18 та надану замовником будівництва робочу документацію «Будівництво зблокованих житлових будинків на вул. Пирятинській, 6-а у Печерському районі м. Києва » (конструкції огородження котловану на підготовчий період. Креслення марки КЗ (конструкції залізобетонні) відповідачем за результатами проведеної перевірки встановлено, що замовником будівництва ОК «Гарант Буд» на земельних ділянках із зазначеними вище кадастровими номерами на спірному об`єкті будівництва виконуються будівельні роботи з влаштування спільного котловану та залізобетонного поля з паль без документа, який надає право на виконання будівельних робіт об`єкт будівництва: «Будівництво житлового будинку на вул. Пирятинській, 6-6 у Печерському районі м. Києва », за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI).

Згідно з Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно- будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно пункту 3.6 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (яка діяла на час реєстрації повідомлення) замовник будівництва є фізична чи юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах об`єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи.

Департаментом встановлено, що позивачем виконувались будівельних робіт із будівництва житлового будинку на вул. Пирятинській, 6-6 у Печерському районі м. Києва , при цьому згідно з п. 3 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

Відповідно до витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 28.04.2017 № 86129714, від 03.05.2017 № 86237966, від 03.05.2017 № 86252612, від 03.05.2017 № 86264549 цільове призначення земельних ділянок: :82:277:0163, земельна ділянка, загальною площею - 0,0644 га на вул . Пирятинській, 6-а; :82:277:0135, земельна ділянка, загальною площею - 0,1025 га на вул . Мічуріна, 49-б; :82:277:0134, земельна ділянка, загальною площею - 0,104 га на вул. Мічуріна, 49-а ; :82:277:0061 земельна ділянка, загальною площею - 0,1 га на вул. Мічуріна, 49/8 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, категорія земель: землі житлової та громадської забудови, вид використання: для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель.

Водночас, відповідно до договору про встановлення права користування земельними ділянками для забудови (суперфіцію) від 27.04.2017 земельні ділянки передаються для здійснення будівництва багатоквартирного малоповерхового житлового будинку.

Згідно з акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом-земельної ділянки від 22.10.2018 № 649-ДК/570/АП/09/01-18 встановлено, що відповідно до даних офіційного веб-сайту публічного геопорталу Міської інформаційно-аналітичної системи забезпечення містобудівної діяльності (МІАС ЗМД) «Містобудівний кадастр Києва», земельні ділянки по вул. Мічуріна, 49-а, 49-6, 49/8 та вул . Пирятинській, 6-а в Печерському районі м. Києва відносяться до території житлової садибної забудови (існуючі).

Пунктом 3.19* ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» встановлено, що район садибної забудови може бути сформований окремими житловими чи блокованими будинками з присадибними (приквартирними) ділянками з господарськими будівлями або без них. Забудова цих районів не повинна перевищувати 4-х поверхів.

Також п.6.1.31 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» передбачено, що зони садибної забудови можуть формуватися окремими чи зблокованими житловими будинками з присадибними ділянками. Поверховість будинків в межах території садибної забудови не може перевищувати трьох поверхів без урахування мансарди. Розміщення в кварталах садибної забудови багатоквартирних (секційних) будинків не допускається.

Таким чином, ОК «Гарант Буд» використовуються спірні земельні ділянки не за цільовим призначенням.

Водночас, позивачем висновків відповідача щодо суті встановлених порушень, а саме виконання будівельних робіт з влаштування спільного котловану та залізобетонного палійного поля, без документа, який надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», не спростовано, обґрунтувань у позовній заяві не викладено, а посилання стосувались виключно процедури прийняття оскаржуваної постанови, які спростовані судом вище.

Щодо посилання позивача у справі, що ним було здійснено підготовчі роботи, а не будівельні, колегія суддів зазначає наступне.

Так, матеріалами справи, а саме наданими відповідачем до матеріалів справи фотографіями, встановлено наявність влаштування спільного котловану та залізобетонного палійного поля.

Підсумовуючи викладене, у суду відсутні підстави для визнання протиправною та скасування постанови від 22.11.2018 №69/18/073-11106 про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності, винесену Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повній мір досліджено обставини справи на підставі яких суд прийшов до правильного висновку, позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу «Гарант Буд» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль