Справа № 580/1589/20
Суддя: С.О. Кульчицький
Дата ухвалення: 2020-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 травня 2020 року справа № 580/1589/20

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Кульчицький С.О., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до приватного виконавця Недоступа Дмитра Миколайовича про визнання дій неправомірними та скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

У Черкаський окружний адміністративний суд звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) (далі - позивач) з позовом до приватного виконавця Недоступа Дмитра Миколайовича (18031, м. Черкаси, вул.Університетська, 33, оф.25) (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати неправомірними дії відповідача щодо винесення постанови від 31.05.2019 №59242220 про стягнення з позивача на користь відповідача основної винагороди приватного виконавця у розмірі 10% суми, що підлягає стягненню, - 4253,88 швейцарських франків у гривневому еквіваленті за курсом НБУ на момент виконання зобов`язання та 50,00грн.;

- скасувати постанову відповідача від 31.05.2019 №59242220 про стягнення з позивача на користь відповідача основної винагороди приватного виконавця у розмірі 10% суми, що підлягає стягненню, - 4253,88 швейцарських франків у гривневому еквіваленті за курсом НБУ на момент виконання зобов`язання та 50,00грн.

Згідно зі ст.ст.19, 287 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа підсудна Черкаському окружному адміністративному суду. Однак позовна заява підлягає залишенню без руху.

Всупереч вимог ч.3 ст.161 КАС України позивач не надав до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Клопотань про розстрочення/відстрочення або звільнення від сплати судового збору не заявлено.

Абзацом 2 підп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI) встановлено, що за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст.6 Закону №3674-VI визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року розміром 2102 грн.

З урахуванням ціни позову та кількості заявлених вимог ставкою судового збору за його подання є 1974,95грн.

Отже, позивач має надати суду доказ сплати цієї суми судового збору за подання позову або обґрунтоване клопотання про відстрочення (розстрочення) такої сплати.

Крім того, відповідно до ч.ч.1-3 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

На підставі п.1 ч.2 ст.287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позивач стверджує, що дізнався про спірне рішення, отримавши 21.04.2020 постанову про відкриття виконавчого провадження від 16.04.2020 №61865448.

Отже, з урахуванням вихідних та святкових днів останнім днем подання цього позову є 04.05.2020.

Згідно з даними календарного відтиску поштового відділення на конверті позов поданий в суд 06.05.2020, тобто з пропуском встановленого п.1 ч.2 ст.287 КАС України 10 денного строку на звернення до суду.

Жодних обґрунтованих доводів та доказів про поважність пропуску строку звернення позивач суду не надав.

Суддя наголошує, що КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеєр проти Бельгії").

Такому встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Водночас позивач не позбавлений права на звернення в суд з позовом та поновлення пропущених строків за умови надання належних та допустимих доказів поважності причин їх пропуску.

На підставі ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тому позивач має надати суду належні докази поважності підстав пропуску строку звернення в суд з цим позовом з відповідною заявою.

Згідно з частинами 1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вищевказані недоліки позовної заяви перешкоджають відкриттю провадження у справі, що має наслідком на підставі ч.1 ст.169 КАС України залишення її без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. ст.2, 5, 46, 160, 169, 171, 243, 248, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця Недоступа Дмитра Миколайовича про визнання дій неправомірними та скасування рішення - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви строк тривалістю десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що встановлений в даній ухвалі строк на усунення недоліків може бути продовжений відповідно до вимог пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Відповідно до ч.2 ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст.294 Кодексу адміністративного судочинства України оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Кульчицький