Справа № 826/20194/16
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2020-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2020 року м. Київ № 826/20194/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Катющенка В.П., суддів Кармазіна О.А., Скочок Т.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомПублічного акціонерного товариства «Об'єднана гірничо-хімічна компанія»
до проХарківської митниці ДФС, Державної фіскальної служби України, Державної казначейської служби України визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Об'єднана гірничо-хімічна компанія» (далі - Позивач, АТ «ОГХК») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Державної фіскальної служби України (далі - Відповідач 2, ДФС України), Харківської митниці ДФС України в особі Митного посту «Куп'янськ» Харківської митниці ДФС України (далі - Відповідач 1, Харківська митниця) щодо затримки вагонів 58987280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284. 53640876 з вантажем «руди та концентрати титанові» за відправками №№46103727, 46106677, 46103669, 46103651, 46103693, 46103685, 46103735, 46103768, 46103750, 46103719, 46103644 Вільногірськ ІІридн. - Заяча Гірка (РФ);

- зобов'язати Державну казначейську службу України (далі - Відповідач 3, ДКС України) списати з рахунків державного бюджету як відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями ДФС України, Харківської митниці ДФС України суму в розмірі 307 711,70 грн на користь АТ «ОГХК».

В обґрунтування позовних вимог АТ «ОГХК», який є правонаступником Державного підприємства «Об'єднана гірничо-хімічна компанія» (далі - ДП «ОГХК»), зазначив, що на вимогу Харківської митниці ДФС України були затримані вагони з вантажем «руди та концентрати титанові». Під час затримки вагонів був проведений митний огляд вантажу, його зважування та взяті проби (зразки) товару для проведення дослідження. За затримку вагонів Акціонерним товариством «Українська залізниця» (далі - АТ «Укрзалізниця») була нарахована та стягнута з АТ «ОГХК» в особі філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» АТ «ОГХК» сума у розмірі 307711,70 грн. Позивач вважає, що в порушення статті 356 Митного кодексу України (далі - МК України) його не було повідомлено про взяття проб (зразків) товарів, що знаходяться у вагонах, позбавлено права направити своїх представників під час взяття таких проб, не повідомлено про результати проведеного дослідження, не надано примірник результатів. А відтак Позивач переконаний, що Відповідачем 1 та Відповідачем 2 безпідставно затримано вагони, а Відповідачем 1 порушено встановлений законодавством порядок проведення досліджень проб та зразків товарів, внаслідок чого Позивач поніс значні збитки, які мають бути компенсовані з державного бюджету через Відповідача 3.

Ухвалами суду від 10.01.2017 відкрито провадження в адміністративній справі №826/20194/16, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

20.04.2017 до суду від представника Відповідача 2 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтовано тим, що Позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

21.04.2017 до суду від представника Відповідача 1 надійшло клопотання про надання витребуваних судом документів: копії листа від 25.05.2016 вих. №17982/7/99-99-22-04-01-17 та висновку №150 від 02.06.2016, надісланого листом від 02.06.2016 вих. №932/94-94-88.

21.04.2017 до суду від представника Відповідача 1 надійшло клопотання залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтовано тим, що Позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

27.04.2017 до суду від представника Відповідача 2 надійшли заперечення проти позову, за змістом яких ДФС України просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Відповідач 2 зазначив, що листи ДФС України від 05.05.2016 вих. №15858/7/99-99-22-04-01017 та від 25.05.2016 вих.№17982/7/99-99-22-04-01-17 щодо затримки вагонів видані у межах своїх повноважень та надіслані Відповідачу 1 для вжиття заходів, спрямованих на запобігання порушення законодавства України з питань державної митної справи. Відповідач 2 наголошує, що дії Відповідача 1 були вчинені з метою перевірки законності переміщення товару. Затримка вагонів виникла у зв'язку з необхідністю проведення дослідження відібраних проб товарів для перевірки достовірності його декларування. Після отримання результатів вагони цього ж дня були випущені за меж території України. Відповідач 2 переконаний, що Позивач намагається стягнути витрати, які поніс як суб'єкт зовнішньоекономічної діяльності при періщенні вантажів через митний кордон України, з державного бюджету як шкоду від неправомірних дій органів ДФС.

27.04.2017 до суду від представника Відповідача 1 надійшли заперечення проти позову, за змістом яких Харківська митниця просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Відповідач 1 зазначив, що митні формальності під час затримки вагонів були вчинені в межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством України.

26.07.2017 до суду від представника Позивача надійшли додаткові пояснення, в яких він наголосив, що про затримку вагонів та її причини йому стало відомо 23.09.2016, а відтак просив залишити без задоволення клопотання Відповідача 1 та Відповідача 2 про залишення позовної заяви без розгляду. Крім того, Позивач зазначив, що до моменту оплати сум, належних залізниці платежів у зв'язку з затримкою вагонів, йому не було завдано реальних збитків, а отже не було підстав для звернення до суду за їх стягненням. Позивач звертає увагу, що Відповідач 1 та Відповідач 2 не надали пояснень щодо порушення ст.356 МК України. Позивач додатково вказав на невідповідність висновку від 18.05.2016 Порядку взаємодії митних органів із Центральним митним управлінням лабораторних досліджень та експертної роботи при проведенні митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, нормативів взяття проб (зразків) товарів для проведення дослідження (аналізу, експертизи) та форми акта про взяття проб (зразків) товарів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 № 654.

На підставі розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ від 10.10.2017 № 5180 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.10.2017 визначено суддю Катющенка В.П. для розгляду адміністративної справи №826/20194/16.

Ухвалою суду від 05.12.2017 адміністративну справу №826/20194/16 прийнято до провадження судді Катющенка В.П. та призначено до судового розгляду колегією у складі трьох суддів у судовому засіданні на 28.02.2018.

У судовому засіданні 28.02.2018 суд на підставі статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України продовжив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

АТ «ОГХК» є продавцем товару «концентрат ільменітів» за контрактом №01/16 від 01.12.2015.

Філія «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» АТ «ОГХК» є відправником вантажу «руди та концентрати титанові» в 11 вагонах №№589887280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284, за відправками №№ 46103727, 46106677, 46103669, 46103651, 46103693, 46103685, 46103735, 46103768, 46103750, 46103719, 46103644.

Покупцем товару є компанія «BOLLWERK Finanzierungs-und Industriemanahements AG», Австрія.

Одержувачем вантажу є підприємство «АВИСМА» філія ПАТ «Корпорація ВСМПО-Ависма», Російська Федерація.

Товар експортується за митною декларацією № 110010001/2016/16195 від 04.05.2016.

Листом ДФС України від 05.05.2016 вих. №15858/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів», адресованому Харківській митниці ДФС та Управлінню внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Харківській області, були встановлені вимоги:

1. Провести під час митного контролю пропуску вантажу, спільний із співробітниками УВБ ГУ ДФС у Харківській області митний огляд товару, який оформлений Дніпропетровською митницею ДФС за митною декларацією типу ЕК 10 АА № 110010001/2016/16195 від 04.05.2016 під час якого: здійснити відбір проб (зразків) товару, відповідно до ст. 356 МК України, за МД № 110010001/2016/16195 від 04.05.2016 з подальшим направленням їх на дослідження до експертних установ;

- перевірити подані до митного контролю документи, що свідчать про оформлення «концентрату ільменітового. У вигляді піску чорно-коричневого кольору. Вміст: ТіО2 - 64,7064,9%» на предмет наявності в них розбіжностей, ознак підробки чи внесення неправдивих відомостей, українського виробника, ТУ У, відповідно до якого товар вироблений, очного місця призначення товару тощо.

2. Відібрані зразки товару з оформленими належним чином документами скерувати до ГУВБ ДФС для подальшого направлення їх до незалежних експертних установ на дослідження.

3. В ході митного огляду провести обов'язкове зважування вантажу та розглянути питання щодо можливості його подальшого переміщення через митний кордон України морським судном.

4. У разі виявлення ознак порушень митного, податкового або антикорупційного законодавства, ініціювати заходи, спрямовані на недопущення нанесення збитків державі, їх відшкодування, а також притягнення службових осіб до визначеної законом відповідальності.

З метою відпрацювання вимог листа ДФС від 05.05.2016 вих. №15858/7/99-99-22-04- 01-17 «Про вжиття заходів» підрозділом митного оформлення митниці було надано заявку перевізнику - станції Куп'янськ-Сортувальний щодо подання вищевказаного вантажу для здійснення митного огляду, зважування та взяття проб (зразків).

08.05.2016 в зону митного контролю митного поста «Купянськ» Харківської митниці ДФС прибули залізничні вагони.

09.05.2016 комісійно було проведено митний огляд та зважування залізничних вагонів з товаром, вибірково відкрито вагони, здійснено взяття проб (зразків) товару, що оформлено документально.

Зокрема, актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №807012204/2016/000006 від 09.05.2016, у зоні митного контролю ВМО «Сортувальний» митного поста «Куп'янськ» комісійно проведено митний огляд вагонів. Було відкрито залізничні вагони №№ 58966284, 59300632, 58088089. За результатами митного огляду встановлено, що у вагонах, які завантажені приблизно на 95% об'єму, знаходиться речовина сухому стані у вигляді свободно текучого мілкого піску чорно-коричньового кольору. З метою подальшої ідентифікації товару та згідно методичних рекомендацій щодо відбору проб та зразків руд, концентратів, відходів металургійного виробництва чорних та кольорових металів з зазначених відкритих вагонів відібрано точечні проби (зразки), які потім було скореговано у 2 об'ємні проби по 3 кг кожна.

Актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №807012204/2016/000009 від 26.05.2016, у зоні митного контролю ВМО «Сортувальний» митного поста «Куп'янськ» комісійно проведено митний огляд вагонів. Було відкрито залізничні вагони №№58966284, 59300632, 58088089. За результатами митного огляду встановлено, що у вагонах, які завантажені приблизно на 95% об'єму, знаходиться речовина сухому стані у вигляді свободно текучого мілкого піску чорно-коричньового кольору. З метою подальшої ідентифікації товару та згідно методичних рекомендацій щодо відбору проб та зразків руд, концентратів, відходів металургійного виробництва чорних та кольорових металів з зазначених відкритих вагонів відібрано точечні проби (зразки), які потім було скореговано у 2 об'ємні проби по 3 кг кожна.

За результатом взяття вищевказаної проби (зразків) 09.05.2016, складено акт про взяття проб (зразків) товарів №1 від 09.05.2016.

З метою перевірки загальної ваги задекларованого товару було проведено зважування вантажу на 150-тонних статичних вагах типу ВТВ 1 СТБ станції Куп'янськ-Сортувальний: за результатами зважування встановлено, що вага товару відповідає задекларованій у митній декларації та зазначеній у товарно-транспортних документах. Про зважування складено акт загальної форми станції Куп'янськ-Сортувальний №Т886 від 09.05.2016.

Відібрані проби (зразки) товару були направлені ДФС України до експертної установи листом від 12.05.2016 вих.№10389/6/99-99-22-04-01-15.

Листом ДФС України від 25.05.2016 вих. №17982/7/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів», адресованому Харківській митниці ДФС та Управлінню внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Харківській області, повідомлено, ГУВБ ДФС, відповідно до листа УВБ ГУ ДФС у Харківській області від 10.05.2016 №3038/8/20-40-08-19 щодо направлення на дослідження товару «руди та концентрати титанові», проведено експертизу зразків товару, оформленого за експортно-імпортною декларацією від 04.05.2016 №110010001/2016/16195.

Також у вказаному листі зазначено, що відповідно до висновку експерта, оформленого протоколом дослідження фазового складу зразків товару «концентрат ільменітів» від 18.05.2016, складеного експертом Інституту надтвердих матеріалів ім. В.М. Бакуля, встановлено наступне: товар, заявлений у вказаній митній декларації «руди та концентрати титанові: концентрат ільменітовий. У вигляді піску чорно-коричньового кольору. Вміст: ТіО2 - 64,7-64,9%» не є ільменітом та не відповідає зазначеним у МД № 110010001/2016/16195, графа 31, ТУ У 14-10-005-98; код товару згідно з УКТЗЕД (графа 33 МД № 110010001/2016/16195), а саме не відповідає хімічному складу товару.

Враховуючи вищевикладене, зазначеним листом, з метою виявлення та припинення можливих порушень митного та податкового законодавства, а також пов'язаних ними корупційних правопорушень, встановлені наступні вимоги:

1. Проводити, під час митного контролю пропуску вантажів, спільні із співробітниками УВБ ГУ ДФС у Харківській області митні огляди експортних товарів «руди та концентрати титанові, коди згідно з УКТЗЕД та », які переміщуються залізничним транспортом на адресу підприємств, зареєстрованих у РФ, зокрема, з «ABICMA» філія ПАТ «Корпорація ВСМПО-АВІСМА» (Пермський край, м. Березники, вул. Заміська, 29), під час яких здійснювати відбір проб (зразків) товару, відповідно до ст. 356 Митного кодексу України, з подальшим направленням їх на дослідження до експертних установ; перевіряти подані до митного контролю документи, що стали підставою для переміщення товарів через митний кордон України, на предмет наявності в них розбіжностей, ознак підробки чи внесення неправдивих відомостей, українського виробника, ТУ У, відповідно до якого товар вироблений, точного місця призначення товару тощо.

2. В ході митних оглядів проводити обов'язкове зважування вантажів та розглядати питання щодо можливості його подальшого переміщення через митний кордон України залізничним транспортом.

3. У разі виявлення ознак порушень митного, податкового або антикорупційного законодавства, ініціювати заходи, спрямовані на недопущення нанесення збитків державі, їх відшкодування, а також притягнення службових осіб до визначеної законом відповідальності.

З метою відпрацювання вимог листа ДФС України №17982/7/99-99-22-04-01-17 від 25.05.2016 «Про вжиття заходів» 26.05.2016 року, працівниками відділу митного оформлення «Сортувальний» митного поста «Куп'янськ» було здійснено відбір проб та зразків товару, про що складено акт про взяття проб (зразків) товарів №2 від 26.05.2016.

Відібрані проби (зразки) товару були направлені до експертної установи Запитом №1 про проведення досліджень від 26.05.2016 вих.№270/68/20-70-68-03 від 27.05.2016.

Листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС України від 02.06.2016 вих. №932/94-94-88 «Про дослідження проби концентрату ільменітового», адресованому начальнику митного поста «Куп'янськ» Харківської митниці ДФС України, на запит №1 від 26.05.2016 надано висновок №150 від 02.06.2016, складений експертом Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС, в якому вказано, що результати дослідження наданої проби товару не суперечать інформації (якісний склад) про товар, наведений у графі 31 МД ЕК 10АА від 04.05.2016 №110010001/2016/016195.

До отримання висновків експертизи вагони знаходились на станції Куп'янськ-Сортувальний у зоні митного контролю.

Відповідно до акта загальної форми №А136 від 02.06.2016 станції Куп'янськ-Сортувальний випуск вагонів дозволено 02.06.2016, відповідно до листа ДФС України №02/06 932/94-94-88 від 02.06.2016.

В подальшому листом від 19.09.2016 №М-05/М-28/18 Регіональна філія «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» на адресу Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця» передані матеріали від 25.07.2016 №М-28/16 щодо затримки на станції Куп'янськ-Сорт. на вимогу Харківської митниці ДФС України вагонів №№589887280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284, 53640876 з вантажем «руди та концентрати титанові» за відправками №№ 46103727, 46106677, 46103669, 46103651, 46103693, 46103685, 46103735, 46103768, 46103750, 46103719, 46103644 Вільногірськ Придн. - Заяча гірка (РФ). Лист містить вимогу провести стягнення з відправника витрат за затримку вагонів у сумі 307711,70 грн за вищевказаними відправленнями.

Як наслідок, філією «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» АТ «ОГХК» отримано листа начальника станції Вільногірськ від 23.09.2016 вих. №39 (вх. №1655), наступного змісту: на вимогу Харківської митниці ДФС України на станції Куп'янськ-Сорт. Були затримані вагони №№589887280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284, 53640876 з вантажем «руди та концентрати титанові» Вільногірськ Придн. - Заяча гірка (РФ). Згідно з роз'ясненням Укрзалізниці від 08.09.2016 №ЦЦМ-14/279 обов'язок власників товару або уповноважених ними осіб щодо оплати операцій, здійснених під час проведення митного контролю на залізничному транспорті, незалежно від факту виявлення або не виявлення незаконно переміщеного товару під час здійснення такого контролю. За затримку вагонів станцією Куп'янськ-Сорт. Була нарахована сума у розмірі 307711,70 грн, яка буде стягнута з ДП «ОГКХ» філія Вільногірський ГМК.

Відповідно до Накопичувальної картки №26090694 зборів за роботи (послуги) та штрафів, пов'язаних з перевезенням вантажів (вантажобагажу) від 26.09.2016, на підставі платіжних доручень №№105452, 105453 від 23.09.2016, з філії «Вільногірський ГМК» АТ «ОГХК» було стягнуто на користь АТ «Укрзалізниця» 307711,70 грн.

Не погодившись з діями Відповідача 1 та Відповідача 2, Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини четвертої статті 7 Митного кодексу (МК) України (тут і далі - у редакції, що діяла станом на час виникнення спірних правовідносин) безпосереднє керівництво здійсненням державної митної справи покладається на центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно з пунктом 1 Положення «Про Державну фіскальну службу України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2014 № 236 (далі - Положення № 236 у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) ДФС України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску.

Пункт 3 Положення № 236 визначає, що одним із основних завдань ДФС України є реалізація державної податкової політики та політики у сфері державної митної справи, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, здійснення в межах повноважень, передбачених законом, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків і зборів, митних та інших платежів, державної політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, державної політики з адміністрування єдиного внеску, а також боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань сплати єдиного внеску, державної політики у сфері контролю за своєчасністю здійснення розрахунків в іноземній валюті в установлений законом строк, дотриманням порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів.

У пункті 4 Положення № 236 визначено, що ДФС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: здійснює контроль за дотриманням податкового і митного законодавства; здійснює контроль за дотриманням суб'єктами зовнішньоекономічної діяльності і громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України; застосуванням відповідно до закону заходів тарифного та нетарифного регулювання під час переміщення товарів через митний кордон України і після завершення операцій митного контролю та митного оформлення; правильністю визначення митної вартості товарів відповідно до закону, а також за правильністю визначення країни походження та класифікації згiдно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) товарів, що переміщуються через митний кордон України; забезпечує застосування митних режимів, здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, поміщених у відповідні митні режими.

Положення про Харківську митницю ДФС, затверджене наказом ДФС України від 27.08.2014 №79, встановлює, що вона є територіальним органом ДФС України, який підпорядковується ДФС України, забезпечує реалізацію повноважень ДФС України у зоні своєї діяльності.

Згідно з пунктом 24 частини першої статті 4 МК України митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Частиною першою-четвертою статті 318 МК України визначено, що митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи. Митний контроль товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску через державний кордон України здійснюється відповідно до типових технологічних схем митного контролю, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 1 - 2 частини першої статті 336 МК України визначено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Відповідно до частин першої, п'ятої та восьмої статті 338 МК України огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред'явлених органу доходів і зборів (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення.

Огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України. З метою проведення огляду (переогляду) товарів посадові особи органів доходів і зборів самостійно вживають заходів, передбачених цим Кодексом, на всій митній території України, включаючи зупинення транспортних засобів для проведення їх огляду (переогляду), в межах контрольованого прикордонного району та прикордонної смуги. Такий огляд (переогляд) проводиться за рахунок органу, з ініціативи або на підставі інформації якого прийнято рішення про його проведення. Якщо в результаті проведення огляду (переогляду) виявлено факт незаконного переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, витрати, пов'язані з проведенням огляду (переогляду), відшкодовуються власником зазначених товарів, транспортних засобів або уповноваженою ним особою.

За результатами митного огляду (переогляду) складається акт огляду (переогляду) у двох примірниках, в якому зазначається відомості про: 1) посадових осіб органу доходів і зборів, які здійснювали огляд (переогляд), та осіб, які були присутні під час його проведення; 2) підстави проведення огляду (переогляду) за відсутності особи, яка переміщує товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем; 3) обсяг здійснення огляду (переогляду) та результати його проведення; 4) інші відомості, що стосуються товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляд (переогляд) яких проводився.

Статтею 356 МК України регулюється взяття проб (зразків) товарів.

Взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: 1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 2) перевірки задекларованої митної вартості товарів; 3) встановлення країни походження товарів; 4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; 6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об'єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону (частина 1).

Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов'язки (частина 2).

Взяття проб (зразків) товарів, що перебувають під митним контролем, посадовими особами інших державних органів, а також декларантами або уповноваженими ними особами здійснюється спільно з посадовими особами відповідного органу доходів і зборів (частина 6).

Декларанти або уповноважені ними особи мають право бути присутніми під час взяття проб (зразків) товарів посадовими особами органу доходів і зборів та інших державних органів (частина 7).

Органи доходів і зборів повинні бути ознайомлені з результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) проб (зразків) товарів, взятих іншими державними органами, декларантами або уповноваженими ними особами, не пізніше наступного робочого дня після їх отримання зазначеними органами та особами, а також отримати примірники результатів таких досліджень (аналізів, експертиз) (частина 8).

Про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (частина 17).

Декларанти або уповноважені ними особи повинні бути ознайомлені з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів і отримати від органу доходів і зборів, яким призначено таке дослідження (аналіз, експертизу), примірники цих результатів не пізніше наступного робочого дня після проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або після отримання органом доходів і зборів примірників результатів такого дослідження (аналізу, експертизи) від інших державних органів. Ненадання примірників результатів досліджень у зазначений термін є порушенням службових обов'язків посадовими особами органу доходів і зборів (частина 19).

Як вбачається з матеріалів справи, огляд товарів та взяття проб (зразків) товарів проведено на підставі листа ДФС України від 05.05.2016 вих. №15858/99-9922-04-01-17 та листа ДФС України від 25.05.2016 вих. №17982/7/99-99-22-04-01-17.

На виконання частини сімнадцятої статті 356 МК України за результатом взяття вищевказаних проб (зразків) складено акт про взяття проб (зразків) товарів №1 від 09.05.2016 та акт про взяття проб (зразків) товарів №2 від 26.05.2016, які були відправленні на дослідження.

Суд звертає увагу, що частина сьома статті 356 МК України закріплює право декларанта або уповноваженої ним особи бути присутніми під час взяття проб (зразків) товарів посадовими особами органу доходів і зборів та інших державних органів. Однак, вказана норма не встановлює обов'язок для посадових осіб органів доходів та зборів проводити взяття проб (зразків) товарів виключно у присутності декларанта або уповноваженої ним особи.

Суд погоджується, що всупереч частини дев'ятнадцятої статті 356 МК України матеріали справи не містять доказів, що Позивач був ознайомлений з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів, а також отримав від органів доходів та зборів примірники цих результатів не пізніше наступного робочого дня після проведення дослідження (аналізу, експертизи), що свідчить про недотримання органом доходів і зборів вимог законодавства в указаній частині.

Водночас ненадання Відповідачем 1 та Відповідачем 2 Позивачу можливості ознайомитись із результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів, а також ненадання примірників цих результатів (протоколу від 18.05.2016 та висновку від 02.06.2016), не містить ознак бездіяльності, що могла б мати своїм наслідком затримку вагонів.

Частини перша, друга, четверта, сьома, восьма, дев'ята, одинадцята, дванадцята, тринадцята статті 357 МК України встановлюють, що взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Дослідження (аналіз, експертиза) проб (зразків) проводиться протягом 10 днів після їх надходження до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або іншої експертної установи (організації). У разі потреби цей строк може бути продовжено за рішенням керівника спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, керівника органу доходів і зборів за місцем розташування відокремленого підрозділу зазначеного спеціалізованого органу або керівника відповідної експертної установи (організації), але не більше ніж на 20 днів.

У разі порушення встановлених цією статтею строків проведення досліджень (аналізів, експертиз) чи у разі неможливості їх проведення орган доходів і зборів зобов'язаний повідомити про це декларанта або уповноважену ним особу. Збитки, завдані декларанту або уповноваженій ним особі внаслідок порушення встановлених цією статтею строків проведення досліджень (аналізів, експертиз), відшкодовуються органами доходів і зборів в установленому законом порядку.

За результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об'єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

У разі недостатньої ясності та повноти висновку експерта може бути призначено додаткове дослідження (аналіз, експертиза), яке доручається тому самому або іншому експертові.

У разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту.

Додаткові та повторні дослідження (аналізи, експертизи) призначаються на загальних підставах.

Додатком №3 до Порядку взаємодії митних органів із Центральним митним управлінням лабораторних досліджень та експертної роботи при проведенні митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 № 654, який був чинним станом на час виникнення спірних правовідносин, затверджено форму Висновку. При цьому його обов'язковими частинами є: 1. Замовник, 2. Об'єкт(и) дослідження (експертизи) та реєстраційний(і) номер(и), 3. Підприємство / громадянин, 4. Виробник, 5. Акт про взяття проб (зразків) товарів, 6. Супровідні документи (копії), 7. Обґрунтування та мета направлення запиту, 8. Завдання для дослідження, 9. Дослідження, 9.1. Опис проб (зразків) товару, 9.2. Методи дослідження, 9.3. Результати дослідження, 10. Висновок, 11. Список використаних джерел.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що під час першого взяття проб (зразків) складено акт про взяття проб (зразків) товарів № 1 від 09.05.2016, за результатами дослідження яких експертом Інституту надтвердих матеріалів ім. В.М. Бакуля складено протокол дослідження фазового складу зразків товару «концентрат ільменітів» від 18.05.2016. Під час повторного взяття проб (зразків) складено акт про взяття проб (зразків) товарів №2 від 26.05.2016, за результатами дослідження яких експертом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС складений Висновок №150 від 02.06.2016.

Отже, в обох випадках було дотримано десятиденний строк проведення дослідження проб (зразків).

Проте, за результатами першого дослідження складено протокол дослідження фазового складу зразків товару «концентрат ільменітів» від 18.05.2016, а не висновок. При цьому зазначений протокол не відповідає формі Додатку 3 до Порядку від 31.05.2012 №654, а також вимогам частини дев'ятої статті 357 МК України.

Враховуючи, що дослідження проводиться експертом, який повинен скласти висновок за його результатами, складення ним протоколу, а не висновку, який не відповідає вимогам чинного законодавства та порядку проведення досліджень, не може свідчити про порушення з боку органів доходів та зборів.

Водночас, фактично за змістом протоколу дослідження не було проведено з підстав, які не залежали ані від експертної установи, ані від органів доходів та зборів. Як зазначено у вказаному протоколі, «для точного встановлення кількісного елементного складу матеріалу необхідно проведення дослідження матеріалу методом локального рентгеноспектрального аналізу. В даний час із-за причин технічного характеру Інститут не має можливості провести вказані дослідження».

Таким чином, саме через неможливість провести дослідження були повторно взяті проби (зразки), які направленні на до слідження до іншої експертної установи, за результатами дослідження яких експертом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС складений висновок №150 від 02.06.2016, який оформлений належним чином.

Відповідно, повторне дослідження проведено на виконання листа ДФС України від 25.05.2016 вих. №17982/7/99-99-22-04-01-17, з урахуванням листа ДФС України від 05.05.2016 вих. №15858/99-9922-04-01-17.

Передача в подальшому повторно відібраних зразків до іншої експертної установи та складання нею Висновку у десятиденний строк, свідчить про дотримання органами доходів та зборів передбачених частиною четвертою статті 357 МК України строків.

Крім того, випуск вагонів дозволено 02.06.2016, одразу ж після отримання Харківською митницею ДФС України листа Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.06.2016 вих.№932/94-94-88 з висновком №150 від 02.06.2016, що свідчить про те, що Відповідачем 1 після отримання такого висновку не затримано вагони ні на один день.

Крім того, частиною першою, пунктом 3 частини другої статті 255 МК України встановлюють, що митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред'явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред'явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу. Строк, зазначений у частині першій цієї статті, може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей виключно у разі проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу.

Таким чином, у даному випадку мали місце обставини, передбачені пунктом 3 частини другої статті 255 МК України, які передбачають можливість перевищення часу, зазначеного у частині першій цієї статті, на час виконання відповідних формальностей.

Крім того, частина сьома статті 357 МК України встановлює, що відшкодуванню підлягають збитки, завдані декларанту або уповноваженій ним особі внаслідок порушення встановлених цією статтею строків проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Тобто, чинне законодавство не передбачає такої підстави для відшкодування завданих збитків декларанту як недотримання оформлення результатів дослідження, відсутність декларанта або уповноваженої ним особи під час взяття проб (зразків) товарів, не ознайомлення декларанта або уповноваженої ним особи з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів, неотримання отримав примірників цих результатів.

З приводу вимоги зобов'язати ДКС України списати з рахунків державного бюджету як відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями ДФС України, Харківської митниці ДФС України суму в розмірі 307711,70 грн на користь АТ «ОГХК», то системний аналіз вищенаведених норм та положень ЦК України і ГК України дозволяє стверджувати, що підприємницька діяльність здійснюється суб`єктами господарювання самостійно на власний ризик і майнові втрати від такої діяльності, обумовлені договірними зобов`язаннями сторін, не можуть покладатися на державу за самим лише фактом їх понесення в будь-якому разі.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 р. у справі № 920/715/17.

Відповідно до частини п'ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, з приписів статей 30, 357 МК України вбачається, що підставою для відшкодування суб`єкту господарювання шкоди з бюджету є вчинення відповідним органом влади протиправних дій, допущення бездіяльності та прийняття неправомірного рішення, що перебувають у причинно-наслідковому зв`язку із завданням такої шкоди.

Оскільки встановленими вище обставинами не підтверджено порушення Відповідачем 1 та Відповідачем 2 вимог чинного законодавства, які призвели до затримки вагонів з вантажем «руди та концентрати титанові», то похідна вимога про стягнення збитків з державного бюджету не підлягає задоволенню.

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити на необґрунтованості посилань Відповідачів на пропуск Позивачем шестимісячного строку звернення до суду, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції до 15.12.2017, яка була чинною на момент звернення до суду з вказаним позовом, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, процесуальний закон встановлює загальний шестимісячний строк для звернення до суду з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод або інтересів.

При цьому день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли Позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Аналогічна позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.06.2018 року у справі №826/922/17 та від 06.03.2019 року у справі №820/394/17.

Судом враховується, що в обґрунтування необхідності залишення позову без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду Відповідачі посилаються на те, що про затримку вагонів керівництво філії ВГМК ДП «ОГКХ» було повідомлено телефоном 12.05.2016 та про їх випуск - 04.06.2016. Разом з тим, жодних належних і допустимих доказів на підтвердження вказаних обставин Відповідачами не надано. Самі ж по собі пояснення начальника станції Вільногірськ, що описані у листі Дніпровської дирекції залізничних перевезень від 12.04.2017 №23, про те, що філію ВГМК ДП «ОГКХ» було повідомлено телефоном про затримку вагонів на станції та про дозвіл на їх випуск, судом відхиляються з огляду на те, що відповідні обставини не підтверджені будь-якими належними доказами. До того ж, Позивачем спростовується факт обізнаності про затримку вагонів у травні 2016 року, що випливає й з того, що останній в обґрунтування позовної заяви зазначав на порушенні Відповідачами права останнього бути присутнім при відборі зразків.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що, як вбачається з матеріалів справи та зазначає Позивач, про затримку спірних вагонів останній дізнався зі змісту листа начальника станції Вільногірськ від 23.09.2016 №39, який отримано ВГМК ДП «ОГКХ» 23.09.2016 (вх. №1655), то звернення до суду із вказаним позовом 22.12.2016 відбувалося у межах встановленого Кодексу адміністративного судочинства України шестимісячного строку.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п.30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Об'єднана гірничо-хімічна компанія» (, адреса 03035, м. Київ, вул. Сурікова, 3) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII.)

Головуючий суддя В.П. Катющенко

Судді О.А. Кармазін

Т.О. Скочок