Справа № 320/4652/19
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4652/19
УХВАЛА
про залишення апеляційної скарги без руху

12 травня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Єгорової Н.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги військової частини НОМЕР_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року позов задоволено повністю.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 січня 2020 року вперше подану військовою частиною НОМЕР_1 апеляційну скаргу повернуто у зв`язку із несплатою судового збору.

07 квітня 2020 року вдруге подану військовою частиною НОМЕР_1 апеляційну скаргу було повернуто апелянту у зв`язку з тим, що остання не підписана особою яка її подала, про що Шостим апеляційним адміністративним судом постановлено відповідну ухвалу.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач втретє подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Крім того, апелянтом подано до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 295 КАС України, а саме пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи та зазначено апелянтом у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, повний текст оскаржуваного рішення було отримано останнім 19 листопада 2019 року. Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції було 19 грудня 2019 року. Проте апеляційну скаргу подано до відділення поштового зв`язку 24 квітня 2020 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

В обґрунтування заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач зазначив, що не в повному обсязі скористався захистом свого права. Проте, жодних інших причин, які можуть вважатися підставами для поновлення строку апеляційного оскарження, не зазначено.

Разом з тим, на переконання суду, такі причини пропуску процесуального строку поважними бути не можуть з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше подану військовою частиною НОМЕР_1 апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 грудня 2019 року у зв`язку з несплатою судового збору. Вказаним судовим рішенням було надано військовій частині НОМЕР_1 десятиденний строк для усунення недоліків. У зв`язку з неподанням документу про сплату судового збору в установлений строк суд ухвалою від 17 січня 2020 року повернув військовій частині НОМЕР_1 вперше подану останньою апеляційну скаргу. Копію вказаної ухвали про повернення апеляційної скарги було отримано скаржником 28 січня 2020 року, про що останній зазначає в доданому до друге поданої апеляційної скарги клопотанні про поновлення процесуального строку (а.с. 77).

При цьому, вдуге подану військовою частиною НОМЕР_1 апеляційну скаргу було повернуто ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 квітня 2020 року у зв`язку з відсутністю підпису особи, яка її подала.

Крім того, з наявної в матеріалах справи копії конверта (а.с. 75) вбачається, що вдруге з апеляційною скаргою відповідач звернувся до суду 25 лютого 2020 року, тобто майже через місяць після отримання копії ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги. При цьому, питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження судом не вирішувалось, оскільки апеляційна скарга була повернута скаржнику на підставі п. 1 ч. 4 ст. 298 КАС України.

У контексті наведеного, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26 квітня 2018 року у справі №820/4420/18.

Сама по собі сплата судового збору суб`єктом владних повноважень не може бути безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції за відсутності належного підтвердження вчинення таким суб`єктом дій, спрямованих на забезпечення апеляційного оскарження судового рішення.

Аналогічна позиція підтримується і Верховним Судом, зокрема, у постановах від 18 травня 2018 року у справі №820/4558/16, від 22 травня 2018 року у справі №826/26113/15.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість твердження апелянта про наявність достатніх правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Інших причин поновлення строку звернення до суду відповідачем не зазначено.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що апелянтом пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання військовій частині НОМЕР_1 строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом подання заяви про поновлення на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних, на думку апелянта, причин для його поновлення.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Апеляційну скаргу військової частини НОМЕР_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Вказати, що Апелянт протягом десяти днів з моменту оголошення Кабінетом Міністрів України про закінчення карантину, запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначити інші причини, які він вважає поважними, для його поновлення, викладені у вказаній ухвалі.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова