Справа № 766/7564/20
Суддя: Ус О. В.
Дата ухвалення: 2020-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №766/7564/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 травня 2020 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області інспектора сержанта поліції 1 батальйону 1 роти Гарастюк Дениса Максимовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області інспектора сержанта поліції 1 батальйону 1 роти Гарастюк Дениса Максимовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 3 ч. 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

В порушення вимог п. 2 ч.5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

З позовної заяви не зрозуміло хто є відповідачем у справі інспектора чи Управління.

При цьому суд звертає увагу, що відповідно до ст. ст. 268, 286 КАС України справи даної категорії вирішуються протягом 10 днів з дня надходження до суду, а повідомлення сторін відбувається шляхом надіслання тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутністю за відомим номером телефону, факсу, електронної пошти чи іншим технічним засобом зв`язку.

Тобто, зазначення усіх необхідних даних щодо сторін необхідно для своєчасного повідомлення, забезпечення можливості надання заперечень на позов тощо.

Положеннями п. 11 ч. 5 ст.160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема: власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позові) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак в порушення вищевказаних вимог позивачем не подано письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позові) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч. 8 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд не бере до уваги клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору на підставі ст. 288 КУпАП зважаючи на правову позицію висловлену в постанові Великої палати Верховного Суду від 18.03.2020 № 543/775/17.

Так, в постанові зазначено, що за Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналіз установленого статтею 288 КУпАПправа на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху».

З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом цього перегляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI.

Прийняття Закону № 3674-VI не обмежує можливість дії чи прийняття у майбутньому законодавчих актів, які визначають пільги щодо сплати судового збору, отже, питання справляння судового збору, крім Закону № 3674-VІ, може регулюватися іншим законодавством (наприклад, частиною другою статті 239-1 КАС України в редакції Закону України від 12 лютого 2015 року №192-VIІI «Про забезпечення права на справедливий суд», згідно з якою за подання і розгляд заяви з підстави неоднакового застосування судом касаційної інстанції одних і тих самих норм процесуального права - при оскарженні судового рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі або яке прийнято з порушенням правил підсудності справ або встановленої законом юрисдикції адміністративних судів, судовий збір не сплачується, тоді як у Законі № 3674-VI такої підстави для звільнення від сплати судового збору немає).

Визначальним у такому випадку є наявність норми, припису про те, що у разі звернення до суду особа не обтяжується обов`язком сплачувати платіж, який належить сплачувати на загальних підставах при поданні до суду заяви чи скарги.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону або направити до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 420,40 грн. (п. 5 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне на підставі ч.ч. 1,2 ст. 169 КАС України, залишити позовну заяву без руху, з наданням строку для усунення її недоліків протягом 5 днів з дня вручення цієї ухвали, шляхом подання позовної заяви у відповідній кількості екземплярів, що буде відповідати вимогам законодавства, а саме ст. ст. 160, 161 КАС України, та подання квитанції про сплату судового збору за подання позовної заяви в розмірі 420,40 грн.

Якщо позивач усуне недоліки у встановлений судом строк, вона буде вважатися поданою у день первинного її подання до адміністративного суду за приписами ч.3 ст. 169 КАС України.

Суддя повертає позовну заяву та додані до неї документи без розгляду не пізніше 5 днів з дня закінчення строку на усунення недоліків, при цьому повернення позовної заявпи не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку , встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 241, 242, 243, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області інспектора сержанта поліції 1 батальйону 1 роти Гарастюк Дениса Максимовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Роз`яснити позивачеві право протягом п`яти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на усунення недоліків продовжується на строк дії такого карантину.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяО. В. Ус