Справа № 440/868/20
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/868/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Удовіченка С.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Сендецької В.О.,

представника відповідача Федчук Т.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

18 лютого 2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови від 27 січня 2020 року № ПЛ5867/166/АВ/П/ТД-ДФ.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що встановлене під час перевірки порушення не відповідає дійсності, оскільки грунтується на припущеннях інспектора та не обгрунтоване належними доказами, а постанова про накладення штрафу за допущення працівника до роботи без укладення трудового договору винесена з порушенням вимог чинного законодавства, і обставини, які покладено в її основу, не відповідають дійсності.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року позовну заяву залишено без руху.

02 березня 2020 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшло клопотання позивача про забезпечення позову (а.с. 32-33).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено. Забезпечено адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до управління Держпраці у Полтавській області () про визнання протиправною та скасування постанови. Зупинено дію постанови управління Держпраці у Полтавській області від 27 січня 2020 року №ПЛ5867/166/АВ/П/ТД-ФС до набрання законної сили рішення суду у цій справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 06 березня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

25 березня 2020 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов відзив управління Держпраці у Полтавській області на позов. У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував. Стверджував, що під час проведення інспекційного відвідування встановлено порушення позивачем вимог частини третьої статті 24 КЗпП. Крім того, зазначив, що перевірка проведена у відповідності до вимог чинного законодавства України (а.с. 47-49).

30 березня 2020 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи (а.с. 67).

30 березня 2020 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла заява позивача про розгляд справи без його участі.

Також позивачем подано до суду відповідь на відзив, у якій останній наполягав на правомірності своїх вимог та безпідставності призначення та проведення інспекційного відвідування (а.с. 69-70).

02 квітня 2020 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшли заперечення відповідача на відповідь на відзив. Відповідач зазначив, що інспекційне відвідування призначено та проведено у відповідності до вимог. Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю № 823. При цьому порушення трудового законодавства виявлені під час перевірки не спростовані доводами позивача (а.с. 76-77).

Розгляд справи призначений на 31 березня 2020 року відкладено на 28 квітня 2020 року.

28 квітня 2020 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи (а.с. 92).

Розгляд справи призначений на 28 квітня 2020 року відкладено на 14 травня 2020 року.

14 травня 2020 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшли заяви позивача та його представника про розгляд справи без їх участі (а.с. 99-100).

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа-підприємець 08 квітня 2016 року, номер запису 2 003919 (а.с. 5).

04 грудня 2019 року начальником управління Держпраці у Полтавській області С.Щербак винесено наказ № 264П, згідно якому зобов`язано головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів А.Хоменко провести заходи державного контролю щодо відповідності вимог законодавства про працю у діяльності ФОП ОСОБА_1 (а.с. 53).

05 грудня 2019 року заступником начальника Управління Держпраці у Полтавській області Н.Велика складено направлення № 2264 про проведення заходу державного контролю ФОП ОСОБА_1 (а.с. 55).

За результатами проведеного інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 головним державним інспектором Управління Держпраці у Полтавській області Хоменко А.М. 12 грудня 2019 року складено Акт № ПЛ5867/166/АВ (а.с. 56-59).

Згідно висновків Акту № ПЛ5867/166/АВ, з метою проведення заходу державного контролю, 05 грудня 2019 року було здійснено вихід за місцем здійснення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 . Станом на 05 грудня 2019 року об 15:00 "Шахерезада" була відчинена, в приміщенні перебували підприємець та громадянки, одна з яких виконувала обов`язки продавця-касира, яка назвалась ОСОБА_2 та повідомила, що працює продавцем з літа 2019 року. Інша працівниця на кухні здійснювала приготування фаст-фуду, назвалась ОСОБА_3 , повідомила, що працює поваром у підприємця. Через деякий час на кухні з`явилася громадянка, яка переодягнувшися у фартух і чепчик повара приступила до приготування фаст-фуду. Даній працівниці було запропоновано надати письмове пояснення по факту її перебування на кухні закладу та виконання роботи повара, проте від надання письмових пояснень працівниця відмовилася, лише усно зазначила, що вона ОСОБА_4 і що вона прийшла у гості до знайомих. В ході інспектування підприємцю було запропоновано надати пояснення по факту перебування ОСОБА_4 на кухні закладу у спец формі та виконувала функції повара. Уповноваженим представником підприємця за довіреністю об 17.00 були надані документи про оформлення трудових відносин з ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , зокрема: трудові договори з найманими працівниками та повідомлення про прийняття на роботу. Також надано пояснювальну записку, в якій він зазначив, що: " ОСОБА_7 , ОСОБА_1 фізична особа-підприємець, повідомляю, що 05 грудня 2019 року приблизно о 15 годині до магазину ОСОБА_8 , що знаходиться в АДРЕСА_1 , зайшла у гості до своїх друзів ОСОБА_4 , і шуткуючи з нами одягла чепчик повара, чим привернула до себе увагу контролюючих органів Держпраці". Будь-яких документів щодо оформлення трудових відносин з гр. ОСОБА_4 в ході інспектування надано не було. Отже, враховуючи вищевикладене гр. ОСОБА_4 під час проведення інспекційного відвідування перебувала на посаді повара без належного оформлення трудових відносин з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 .

В подальшому начальником Управління Держпраці у Полтавській області С.Щербак 27 січня 2020 року винесено постанову ПЛ5867/166/АВ/П/ТД-ФС, якою на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 125 190 грн. (а.с. 89).

Позивач не погодився із указаною постановою відповідача та звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пункту 7 цього Положення, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Статтею 1 Закону України від 05 квітня 2007 року №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (надалі Закон №877-V) визначено, що заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За приписами частини четвертої статті 2 Закону № 877-V, заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

При цьому, відповідно до частини п`ятої статті 2 Закону № 877-V, зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 № 823 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі Порядок №823).

За змістом пункту 2 Порядку №823, заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Пунктом 5 Порядку №823 встановлено, що інспекційні відвідування проводяться з таких підстав:

1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань виключно з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту;

4) за рішенням суду;

5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;

6) за інформацією:

Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати;

ДПС та її територіальних органів про:

- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;

- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;

- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;

Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:

- роботодавців, які нараховують заробітну плату 30 і більше відсоткам працівників менше мінімальної;

- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;

- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків;

- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;

- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці, що завершився;

- роботодавців, в яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації;

- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;

- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;

8) за дорученням Прем`єр-міністра України;

9) за зверненням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;

10) за запитом народного депутата;

11) у разі невиконання вимог припису.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи наказ управління Держпраці у Полтавській області № 264П від 04 грудня 2019 року винесено на підставі звернення гр. Ю ОСОБА_9 .Ситник від 02 грудня 2019 року за вх. № 160С1742/02.

Так, 03 грудня 2019 року в управління Держпраці у Полтавській області зареєстровано за вх. № 16С0172/02 звернення гр. ОСОБА_10 , згідно якого останній зазначив, що "підприємці ОСОБА_1 , ОСОБА_11 , ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_13 беруть на місяць випробування працівників, а потім нічого не платячи кажуть що останні не підходять ...".

Вивчивши вищевказане звернення, суд приходить до висновку, що в керівника управління Держпраці у Полтавській області виникло право на прийняття наказу про проведення заходів державного контролю, оскільки в силу вимог підпункту 3 пункту 5 Порядку №823 рішення про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин приймається, зокрема за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту.

Крім того позивачем не оскаржується наказ про призначення інспекційного відвідування, при цьому представником позивача за довіреністю Шабане С.В. допущено інспектора до перевірки, результати якої оформлені Актом від 12 грудня 2019 року № ПЛ5867/166/АВ, який підписано без заперечень ОСОБА_1 .

Згідно з пунктами 8 - 10 Порядку №823 про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі. Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню. Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення. На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису. Тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів.

В статті 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частина друга).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею /ч. 5/.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 823 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, перевищення строків проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, визначених пунктом 10 цього Порядку, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних підстав, який у разі можливості підписується об`єктом відвідування або іншою уповноваженою ним особою.

Як зазначено судом вище направлення на проведення заходу державного контролю отримано 05 грудня 2019 року представником позивача за довіреністю Шабане С.В. (а.с. 55), а факт допуску до інспекційного відвідування підтверджується Актом № ПЛ5867/166/АВ та не заперечується сторонами.

Згідно пункту 19-21 Порядку 823 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) (далі - акт), і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дня, що настає за днем підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Як випливає із матеріалів справи Акт № ПЛ5867/166/АВ підписано ОСОБА_1 без зауваження та заперечень.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 проведено у відповідності до Порядку № 823.

Згідно із частиною першою статті 21 КЗпП України, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Пунктом 6 частини першої статті 24 КЗпП України, передбачено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим, зокрема, при укладенні трудового договору з фізичною особою.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частини третя статті 24 КЗпП України).

Я встановлено в ході інспекційного відвідування станом на 05 грудня 2019 року об 15:00 "Шахерезада" була відчинена, в приміщенні перебували підприємець та громадянки, одна з яких виконувала обов`язки продавця-касира, яка назвалась ОСОБА_2 та повідомила, що працює продавцем з літа 2019 року. Інша працівниця на кухні здійснювала приготування фаст-фуду, назвалась ОСОБА_3 , повідомила, що працює поваром у підприємця. Через деякий час на кухні з`явилася громадянка, яка переодягнувшися у фартух і чепчик повара приступила до приготування фаст-фуду. Даній працівниці було запропоновано надати письмове пояснення по факту її перебування на кухні закладу та виконання роботи повара, проте від надання письмових пояснень працівниця відмовилася, лише усно зазначила, що вона ОСОБА_4 і що вона прийшла у гості до знайомих.

Виходячи з вищевикладеного суд приходить до висновку, що в ході інспекційного відвідування встановлено допуск до роботи ОСОБА_4 без укладення трудового договору.

При цьому твердження позивача, що ОСОБА_4 зайшла в гості та шуткуючи одягла кепчик повара, суд оцінює критично, оскільки під час інспекційного відвідування встановлено саме факт виконання ОСОБА_4 функцій повара на кухні під час роботи закладу "Шахерезада".

Крім того позивачем не спростовано перебування ОСОБА_4 саме на кухні та виконання функціональних обов`язків працівника.

За приписами пункту 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 509 (надалі Порядок № 509) Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі:

рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників;

акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/ невиїзного інспектування;

акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

За вимогами пункту 3 Порядку № 509 справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Матеріалами справи підтверджено, що ФОП ОСОБА_1 17 грудня 2019 року направлено письмове повідомлення про отримання акту державного інспектора праці від 12 грудня 2019 року № 5867/166/АВ (а.с. 64), яке отримано позивачем 19 грудня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 64 зворотній бік).

Згідно із пунктом 4 Порядку № 509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу. За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

На виконання вимог Порядку № 509 начальником управління Держпраці у Полтавській області Щербак С.Л. 27 січня 2020 року прийнято постанову № ПЛ5867/166/АВ/П/ТД-ФС.

З огляду на встановлені обставини та норми права, які регулюють спірні правовідносини, суд не знаходить ознак протиправності спірної постанови, у зв`язку з чим твердження сторони позивача протилежного змісту суд відкидає, як безпідставні.

Однак, суд не може залишити поза увагою останні законодавчі зміни в частині підходів до відповідальності за порушення правил оформлення трудових відносин, які сталися під час розгляду судом даної справи.

Так, Законом України "Про внесення змін до Кодексу законів про працю України" від 12 грудня 2019 року №378-IX (набув чинності 02 лютого 2020 року), зокрема, внесено зміни до частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України - абзац другий замінено двома новими абзацами.

Відповідно до абзаців другого та третього частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі:

- фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження;

- вчинення порушення, передбаченого абзацом другим цієї частини, повторно протягом двох років з дня виявлення порушення - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.

Метою таких змін, на переконання суду, є ліквідація економічно необґрунтованих штрафних санкцій за порушення норм трудового законодавства України та зупинення процесу руйнування малого та середнього бізнесу в Україні у зв`язку із застосуванням нищівних за своїм розміром штрафних санкцій.

Отже, відповідно до чинного на момент розгляду справи законодавства про працю, в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту) вперше, в тому числі фізичною особою - підприємцем, яка використовує найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Тобто, законодавцем прийнято нормативно-правовий акт, який пом`якшує відповідальність особи.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) від 09 лютого 1999 року №1-рп/99 визначено, що "за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього."

Таким чином, до ФОП ОСОБА_1 , який є платником єдиного податку 2 групи відповідно до свідоцтва №313 серії А №099820 від 26.03.2012 (а.с. 72) за вперше вчинене правопорушення у вигляді фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту) має бути застосовано попередження.

Враховуючи викладене, постанова Управління Держпраці у Полтавській області від 27 січня 2020 року № ПЛ5867/166/АВ/П/ТД-ФС підлягає скасуванню у порядку застосування судом частини першої статті 58 Конституції України та Закону України "Про внесення змін до Кодексу законів про працю України" від 12 грудня 2019 року №378-IX.

Скасування в такому порядку акту індивідуальної дії не передбачає визнання його протиправним.

Відтак, вимога позивача про визнання оскаржуваної постанови протиправною задоволенню не підлягає, оскільки, остання прийнята відповідно до чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства.

За викладених обставин, позов ОСОБА_1 належить задовольнити частково.

Відповідно до положень частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) до Управління Держпраці у Полтавській області (вул. Пушкіна, 119, м. Полтава, Полтавська область, 36014, Код ) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити частково.

Скасувати постанову Управління Держпраці у Полтавській області № ПЛ5867/166/АВ/П/ТД-ФС від 27 січня 2020 року.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Полтавській області () на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 940,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням положень пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Повне рішення виготовлено 15 травня 2020 року.

Суддя С.О. Удовіченко