Справа № 560/583/20
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/583/20
РІШЕННЯ

іменем України

14 травня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу від 11.01.2020 року № 20 в частині,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Білощинського О. №20 від 11.01.2020 року «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що проходить службу в органах Національної поліції Хмельницької області. Покликається на те, що службове розслідування з приводу подій, які мали місце 18.09.2019 року, було проведене посадовими особами відповідача з порушенням встановленого законом порядку, відтак оскаржений наказ є незаконним та таким, що порушує його законні права та інтереси.

Позивач зазначає, що у день вчинення порушення службової дисципліни підлеглими йому працівниками поліції він сам на службі не перебував, оскільки мав вихідний день. Вважає, що висновок за результатами службового розслідування, який підписаний лише трьома членами комісії з чотирьох, не міг бути підставою для винесення оскаржуваного наказу, оскільки це суперечить порядку проведення службового розслідування. Покликається на те, що постійно здійснює з підлеглим особовим складом інформаційну та роз`яснювальну роботу, передбачену його посадовими обов`язками. У той же час, у день події, яка стала предметом розслідування, він не перебував на службі, отже не міг і не повинен був нести персональну відповідальність за поведінку підлеглих працівників. Вказує на те, що по службі характеризується виключно позитивно, неодноразово заохочувався, порушень службової дисципліни ніколи не допускав, однак це не було враховано дисциплінарною комісією, що також вважає необґрунтованим. Відтак, вважає наказ №20 від 11.01.2020 року протиправним та просить його скасувати в частині, яка стосується його інтересів.

Провадження у справі відкрите за правилами спрощеного позовного провадження, отримані матеріали службового розслідування.

Департаментом патрульної поліції Національної поліції України поданий відзив, у якому у задоволенні позову відповідач просить відмовити.

Покликається на те, що спірний наказ від 11.01.2020 року № 20 виданий уповноваженою особою в порядку, передбаченому законом, з урахуванням результатів службового розслідування, яке проведене відповідно до вимог законодавства, зокрема норм Дисциплінарного статуту поліції, а тому відсутні підстави для його скасування. Покликається на те, що перебування одного з членів дисциплінарної комісії у відпустці станом на час підписання висновку службового розслідування не обумовлювало необхідність внесення змін до складу комісії, а також не впливає на легітимність висновків комісії. Вважає, що позивач, як вищий керівник стосовно осіб, якими було допущено порушення дисципліни, зобов`язаний був контролювати їх дії, вживати заходи щодо недопущення подібних випадків. Оскільки він цього не зробив, стосовно нього були зроблені висновки про неповну службову відповідність.

Від позивача надійшла відповідь на відзив, де він не погоджується з доводами відповідача, покликається на те, що відповідно до ч.2 ст.19 Дисциплінарного статуту поліції висновок за результатами службового розслідування обов`язково повинен бути підписаний усіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Оскільки висновок не був підписаний членом комісії інспектором Павлюк М., він є незаконним, відтак спірний наказ теж є незаконним, а тому підлягає скасуванню.

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII). Відповідно до частини 1,2 статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII від 15.03.2018 року затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до якого проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Відповідно до частини 2 статті 19 Дисциплінарного статуту висновок за результатами службового розслідування підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року.

Відповідно до пункту 2 розділу І зазначеного положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом уповноваженої особи одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування. Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Згідно з частинами 1,2 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом не більш як на один місяць. Загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Згідно з частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частини 1 стаття 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частинами 1,2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування встановлено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції, що затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року. Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань встановлено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді старшого лейтенанта поліції, командира роти №4 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП.

23.10.2019 року начальнику управління патрульної поліції в Хмельницькій області надійшла доповідна записка т.в.о. заступника начальника управління Шустова Р. про наявність інформації про виявлення фактів порушення службової дисципліни рядом службових осіб органу поліції під час виконання ними службових обов`язків 18.09.2019 року у зв`язку з можливим неправомірним застосуванням фізичної сили відносно гр. ОСОБА_2 , з проханням призначити службове розслідування.

Згідно з наказом № 76 від 24.10.2019 року начальником управління патрульної поліції призначене службове розслідування стосовно порушення службової дисципліни рядом службових осіб поліції, у тому числі позивачем.

Службове розслідування було доручене комісії в наступному складі: голова комісії - старший лейтенант поліції ОСОБА_3 ; члени комісії: старший лейтенант поліції Павлюк Марина Петрівна, капітан поліції Турі Сергій Олександрович, головний спеціаліст відділу уповноважених Голови з питань контролю за дотриманням прав людини в поліцейській діяльності управління забезпечення прав людини Національної поліції України - Яцкова Ірина Олександрівна.

Відповідно до рапорту старшого лейтенанта поліції Шустова Р.О. від 14.11.2019 року під час перегляду відеозапису з місця події, а саме затримання гр. ОСОБА_2 в приміщенні залізничного вокзалу станції Хмельницький було виявлено факт можливого вчинення окремими працівниками УПП в Хмельницькій області ДПП кримінального правопорушення.

14.11.2019 року членом комісії Павлюк М.П. були взяті пояснення у позивача, який зазначив, що про факт вчинення можливого правопорушення підлеглими працівниками йому стало відомо вже під час проведення службового розслідування. ОСОБА_1 повідомив, що він систематично проводить навчання та інструктажі з підпорядкованим особовим складом стосовно встановлених правил, недопущення порушення службової дисципліни та правил етичної поведінки.

Наказом начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області від 22.11.2019 року продовжено термін проведення службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування складений висновок, який 23.12.2019 року затверджений начальником управління патрульної поліції у Хмельницькій області.

За результатами розслідування комісією встановлено, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, що полягає в нездійсненні контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, а саме порушення вимог пункту 2 частини 3 ст. 1 та пункту 7 частини 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", пунктів 1,2 частини 1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, абз. 1,2 частини 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, у зв`язку з чим прийняте рішення про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

На підставі зазначеного висновку був прийнятий оскаржуваний наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2020 року № 20 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення", яким ОСОБА_1 , в числі інших осіб, притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Не погоджуючись із зазначеним наказом, позивач звернувся до суду.

Судом встановлено, що висновок службового розслідування, який став підставою для прийняття оскарженого наказу, був підписаний трьома членами комісії з чотирьох: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 С ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

У той же час, четвертий член комісії - ОСОБА_8 23.12.2019 року ( у день складання і підписання висновку комісії) перебувала у відпустці, відтак не виконувала обов`язки члена дисциплінарної комісії і висновок за результатами розслідування не підписувала. Зазначена обставина відповідачем у відзиві не заперечується і доводиться тим, що у примірнику висновку навпроти прізвища цього члена комісії міститься відмітка "відпустка".

Також судом встановлено, що матеріали службового розслідування не містять доказів, які підтверджують факт порушення позивачем службової дисципліни або посадових обов`язків, зокрема доводять вину позивача у вчиненні дисциплінарного проступку його підлеглими.

Із доказів у справі судом встановлено, що можливі неправомірні дії з боку підлеглих позивача відбулись за його відсутності, оскільки 18.09.2019 року ( день події) він мав вихідний. Зазначене доводиться його погодженими рапортами ( а.с. 20-21) про надання вихідних з 18 по 19 вересня 2019 року, а також відомостями дислокації сил та засобів роти № 4 батальйону на патрулюванні у м. Хмельницькому УПП в Хмельницькій області (а.с. 19)

Зважаючи на це, позивач не міг безпосередньо впливати на поведінку підпорядкованого особового складу з метою попередження можливого порушення під час конкретної ситуації 18.09.2019 року.

Натомість, вказаним обставинам дисциплінарна комісія взагалі не надала будь-яку оцінку.

Суд вважає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є найсуворішим заходом дисциплінарного впливу, відтак необхідність його застосування слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи з урахуванням обставин у справі, та встановленого ступеня вини.

З матеріалів дисциплінарної справи судом не встановлено будь-яких доречних аргументів на користь обрання щодо позивача найсуворішого заходу дисциплінарного впливу, позаяк не було враховано виключно позитивну характеристику позивача під час служби а також те, що позивач взагалі не мав ніякого відношення до подій, які відбулись за його відсутності 18.09.2019 року.

У той же час, покладання на позивача відповідальності за протиправні дії підлеглих, яка явно виходить за межі обсягу покладених на керівника функцій контролю, фактично свідчить про застосування принципу колективної (неперсоніфікованої) відповідальності, що не передбачено вимогами закону і суперечить принципу Верховенства Права.

Судом встановлено, що висновок комісії від 23.12.2019 року не містить інформації про форму розгляду дисциплінарною комісією дисциплінарної справи (відкрите засідання чи письмове провадження).

Крім того, як вже зазначалось вище, висновок не підписаний одним з членів комісії, що свідчить про його нелегітимність, відтак про недотримання порядку проведення службового розслідування, передбаченого законом.

Зважаючи на це, на час прийняття наказу про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність висновок комісії стосовно позивача не міг вважатись законним, а тому рішення ( спірний наказ), прийняте на його підставі, в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності також є незаконним та підлягає скасуванню.

У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи те, що відповідачем не надано суду належних доказів на підтвердження правомірності прийнятого наказу в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов - задоволити.

Визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2020 року № 20 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення"

в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору в розмірі 840 (вісімсот сорок гривень) 80 коп. за рахунок асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 14 травня 2020 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Департамент патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3,Київ,03048 , код ЄДРПОУ - 40108646)

Головуючий суддя І.С. Козачок