Справа № 340/1289/20
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2020-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2020 року м.Кропивницький Справа № 340/1289/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Пасічника Ю.П., розглянув в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Гідросила" (вул.Братиславська, 5, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) до Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби (вул. Тореза, 27б, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25030, ) про визнання протиправними та скасування карток відмови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/00012 від 03.02.2020р., №UA110280/2020/00022 від 10.02.2020р., оформлені Кіровоградською митницею Державної фіскальної служби України.

Ухвалою суду від 24.04.2020 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 14.05.2020 (а.с.80).

14.05.2020 учасниками справи подано клопотання про розгляд справи у письмовому провадженні (а.с.105,107).

Ухвалою суду від 14.05.2020 закрито підготовче провадження у справі та з урахуванням клопотань учасників справи і відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України подальший розгляд справи вирішено здійснювати в порядку письмового провадження (а.с.110).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що 01.03.2019 між ним та АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" укладено контракт №СГДС/ОЕ-001709. 22.11.2019 сторони уклали специфікацію №4 до вказаного контракту. Відповідно до умов контракту позивач отримав товар від контрагента, який задекларовано за тимчасовими митними деклараціями:

- від 24 грудня 2019 року UA110280/2019/015928 - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 32 мм. - 9 245 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою;

- від 02 січня 2020 року UA110280/2020/000003 - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм. - 42 910 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою.

Позивач зазначив, що відповідно до ч. 1 ст. 260 Митного кодексу України, якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації. Частиною 3 цієї ж статті встановлено: «Якщо декларант не володіє точними відомостями, необхідними для визначення ставок митних платежів, для нарахування суми митних платежів за тимчасовою митною декларацією застосовується найбільша ставка митних платежів з тих, під яку може підпадати товар».

Для отримання відомостей про товар, було відібрано проби товару та направлено Державному підприємству "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" та отримано висновок №11 від 21.01.2020 відповідно до якого отриманий позивачем від АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" товар не є арматурою чи катанкою.

Після отримання висновків експертизи позивачем подано на товар, на який були оформлені тимчасові митні декларації, митні декларації для остаточного оформлення товару, а саме:

- 03.02.2020 року митну декларацію UА110280/2020/001121 - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 32 мм. - 9245 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не являються арматурним прокатом або катанкою;

- 10.02.2020 року митну декларацію UА110280/2020/001418 - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм - 42910 кг, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не являються арматурним прокатом або катанкою.

Разом з тим, відповідачем було прийняті рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/00012 від 03.02.2020р., №UA110280/2020/00022 від 10.02.2020р.

Відмовляючи у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідач послався на рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05, про внесення змін до рішення Комісії від 28.12.2017 № АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації".

Позивач вважає, що відповідач протиправно та безпідставно прийняв оскаржувані рішення, всупереч положенням Митного кодексу України, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував надав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що митним постом "Кіровоград" були прийняті до митного оформлення митні декларації від 03.02.2020 року UА110280/2020/001121 та від 10.02.2020 року UА110280/2020/001418, в графі 31 яких задекларовано товар «прокат з легованої сталі марки 18ХГТ (ГОСТ 4543-2016), яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, прутки з легованої сталі марки 18ХГТ діаметром 29 мм, 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу прямі, довжиною від 3 до 6 м, що підпадає під дію рішення №АД-390/2018/4411-05, про внесення змін до рішення Комісії від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україні арматури та катанки походженням з Російської Федерації" та до яких застосовуються остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походження з Російської Федерації, митницею було прийнято рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а тому вважає, що дії посадових осіб відповідача, щодо прийняття оскаржуваних рішень є такими, що повністю відповідають чинному законодавству (а.с.87-89).

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з таких підстав.

01.03.2019 року між акціонерним товариством "Оскольський електрометалургійний комбінат" (постачальник) та позивачем (покупець) укладено контракт №СГДС/ОЕ-001709 (а.с.17-19). Відповідно до п.1.1 зазначеного контракту постачальник зобов`язується постачати, а покупець прийняти та оплатити продукцію (металопрокат) виробництва АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат", по номенклатурі, кількості та в строки у відповідності до додатково погоджених додатків (специфікацій), які є його невід`ємною частиною.

22.11.2019 року сторони уклали специфікацію №4 до вказаного контракту (а.с.20).

Згідно контракту №СГДС/ОЕ-001709 від 01.03.2019, за тимчасовою вантажною митною декларацією UAІІА110280/2019/015928 позивач 24.12.2019, отримав від АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" товар - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 32 мм. - 9 245 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою (а.с.31-32).

Крім того, відповідно до зазначеного контракту за тимчасовою вантажною митною декларацією UA110280/2020/000003 позивач 02.01.2020, отримав від АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" товар - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм. - 42 910 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою (а.с.33-34).

Судом встановлено, що для отримання відомостей про товар, позивачем відібрано проби товару та направлено Державному підприємству "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" та отримано висновок №11 від 21.01.2020 за договором від 17.01.2019 №610-19-4. Відповідно до вказаних висновків експертної установи, за результатами аналізування досліджених зразків металопродукції - круг діаметром 29 та 32 мм зі сталі марки 18 ХГТ, сертифікати якості №№0694953 від 13.12.2019, 0694732 від 11.12.2019, мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою (а.с.37-40).

Після отримання висновків експертизи АТ "Гідросила" подало на товар, на який були оформлені тимчасові митні декларації, митні декларації для остаточного оформлення товару, а саме: 03.02.2020 року подано відповідачу митну декларацію №UA110280/2020/001121 та 10.02.2020 року №UA110280/2020/001418, в графі 31 яких задекларовано товар: "Прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ, діаметром 29 мм, 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м", в графі 33 код УКТ ЗЕД 7228 30 69 00 (а.с.51-54).

Кіровоградською митницею ДФС прийнято рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/000012 від 03.02.2020 та №UA110280/2020/00022 від 10.02.2020 (а.с.49,50).

Підставою прийняття вказаних карток відмови вказано: "Відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05, про внесення зміни до рішення Комісії від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації" митне оформлення товару - прокат з легованої сталі (прутки діаметром 20 мм, 29 мм, 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі), що походить з Російської Федерації та класифікується за кодом згідно УКТ ЗЕД, проводиться за умови сплати антидемпінгового мита у розмірі 15,21%. Відповідно до ст.256 Митного кодексу України відмовлено в оформленні електронної декларації".

У зазначених картках відмови декларанту роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечить можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів.

Не погодившись із вказаними картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач оскаржив їх до суду.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Митного кодексу України та Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22.12.1998 №330-XIV (далі - Закон №330-XIV).

Відповідно до частини першої та другої статті 271 Митного кодексу України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та Митним кодексом України, який нараховується та сплачується відповідно до Митного кодексу України, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

Частина четверта статті 275 Митного кодексу України визначає, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Відповідно до частини дев`ятої статті 280 Митного кодексу України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до Законів України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну".

Пунктом 2 статті 1 Закону №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Зазначеним Законом №330-XIV регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Згідно частин шостої та восьмої статті 16 Закону №330-XIV остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання.

У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту.

Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту.

Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.

Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 28 грудня 2017 року прийнято рішення АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Росiйської Федерацiї", яким визначено, що "протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар, існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику…" та застосовані "остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00".

20 квітня 2018 року Міжвідомчою комісією рішенням №АД-390/2018/4411-05 внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28 грудня 2017 року АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції:

"Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00".

Згідно з частиною 2 статті 44 Митного кодексу України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Частиною 3 статті 44 Митного кодексу України визначений вичерпний перелік товарів, сертифікат про походження яких подається обов`язково, а саме: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", "Про зовнішньоекономічну діяльність"; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частин 1-3 статті 48 Митного кодексу України орган доходів і зборів відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

З аналізу наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Так, для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів, належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Судом встановлено, що країною походження товару, який був заявлений в митних деклараціях є Російська Федерація. Позивачем у митних деклараціях №UА110280/2020/001134 та UА110280/2020/001438 зазначено код товару 7228 30 69 00.

Водночас, згідно актів взяття проб (зразків) товарів №20 від 24.12.2019 та №21 від 02.01.2020, представником позивача в присутності головного інспектора Кіровоградської митниці ДФС були відібрані проби товару для проведення його експертизи з метою визначення приналежності, чи є даний товар арматурою, катанкою чи прокатом сортовим сталевим гарячекатаним круглим. Відібрані зразки направлені на дослідження в Науково-інженерний центр з випробувань труб, балонів, іншої продукції і матеріалів Державного підприємства "Науково - дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" (а.с.35-36).

Так, відповідно до Висновків №11, які були надані 21.01.2020 Державним підприємством "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" досліджені зразки металопродукції - круги діаметром 29 та 32 мм зі сталі марки 18ХГТ, сертифікати якості за №№ 0694953 від 13.12.2019 р., та 0694732 від 11.12.2019 р. мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою (а.с.37-40).

До того ж, суд зазначає, що рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів приймається в результаті проведення відповідно до процедур, визначених Законом №330, антидемпінгового розслідування відносно товару, який є об`єктом відповідного розслідування (п.27 ч.1 ст.1 Закону№330-XIV).

Ініціювання такого розслідування відбувається шляхом подання в порядку статті 12 Закону №330 скарги національним товаровиробником, з обов`язковим зазначенням товару, (включаючи його повний опис), про який стверджується, що він є об`єктом демпінгу.

Рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 від 28 грудня 2017 року із змінами, прийнято відносно конкретно визначеного товару, опис якого наведено в рішенні і який може класифікуватись за визначеними в ньому кодами УКТ ЗЕД.

Проте, зазначене аж ніяк не означає, що всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом №330.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.10.2018 по справі № 804/2304/18.

В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними у рішенні Комісії №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають.

Дані УКТ ЗЕД включно з описом і примітками застосовуються виключно для цілей класифікації товару. Тобто при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.

Опис конкретної продукції (в тому числі арматурного прокату, катанки), вимоги щодо зокрема якісних характеристик, хімічного складу, призначення і сфер використання окремих видів продукції тощо, визначаються нормативними документами (державними і міждержавними стандартами), затвердженими у встановленому законодавством порядку, положення яких дозволяють оцінити відповідність об`єктів стандартизації своєму призначенню.

Як вбачається з матеріалів справи, надані відповідачем пояснення та документи не містять жодного доказу, якими би підтверджувалося, що товар, який підлягав декларуванню, підпадає під дію антидемпінгових заходів відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 із змінами.

Таким чином, відповідачем не надано доказів, які підтверджують законність прийняття рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та видачі картки відмови № UA110280/2020/00012 від 03.02.2020 та № UA110280/2020/00022 від 10.02.2020, тому картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправними та підлягають скасуванню.

Що стосується посилання відповідача у відзиві на позов про скасування національних стандартів, зокрема ГОСТ 5781-82, про який йде мова у висновках №11, то суд зазначає, що арматурний прокат класифікується за: ДСТУ 3760:2006; ГОСТ 5781:82; ГОСТ 10884-94; ГОСТ 34028-2016; ТУ У 27.1-2:2010. Тобто, у тому числі за ГОСТ 5781:82, який втратив чинність з 01.01.2019, що сторонами не заперечується.

Водночас, суд зауважує, що Законом України від 05.06.2014 № 1315-VII "Про стандартизацію", який набув чинності 03.01.2015, в національне законодавство України, як держави-члена Світової організації торгівлі (далі - СОТ), імплементовані положення Угоди СОТ про технічні бар`єри в торгівлі, зокрема Кодексу доброчинної практики з розроблення, прийняття та застосування стандартів, та впроваджені міжнародні та європейські принципи стандартизації.

Насамперед це стосується принципу добровільного застосування національних стандартів, який викладено у п. 4 ч. 2 ст. 4 та ч. 1 ст. 23 Закону України "Про стандартизацію", в яких зазначено, що національні стандарти застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 23 Закону України "Про стандартизацію" національні стандарти застосовуються безпосередньо чи шляхом посилання на них в інших документах.

Також слід звернути увагу на визначення, яке дає Закон України "Про стандартизацію" терміну "стандарт", а саме: "стандарт" - нормативний документ, заснований на консенсусі, прийнятий визнаним органом, що встановлює для загального і неодноразового використання правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів, та спрямований на досягнення оптимального ступеня впорядкованості в певній сфері.

Отже, законодавством передбачено, що після прийняття національним органом стандартизації проекту національного стандарту, який розроблено відповідно до встановлених процедур, він стає національним стандартом, який застосовується безпосередньо чи шляхом посилання на нього в інших документах.

Якщо ГОСТ скасовано національним органом стандартизації - він вже не має статусу нормативного документу, а являє собою звичайний "текст". Але слід враховувати і те, що стандарт встановлює для загального і неодноразового використання правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів, та спрямований на досягнення оптимального ступеня впорядкованості у певній сфері.

Тобто, за умови добровільності застосування стандарту, але з метою мати будь-які інструкції, правила тощо, які впорядковують діяльність у тій чи іншій сфері, може застосовуватися не чинний ГОСТ (національний стандарт), якщо на нього не передбачається робити посилання у відповідній сфері діяльності.

Таким чином, застосування у висновках №11 нечинного в Україні ГОСТу 5781-82, жодним чином не вплинуло на їх правильність, оскільки дослідження хімічного складу продукції проводилось на приналежність її до арматурного прокату, як до діючого в Україні ГОСТу 10884-94, так і до ГОСТу 5781-82, який хоч і втратив чинність, але, є діючим у країні походження товару та може бути використаний з метою впорядкування вказаного питання як звичайна інструкція.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Згідно частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність прийняття карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, здійснені позивачем документально підтверджені витрати на оплату судового збору у сумі 4204 грн. (а.с.1) підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 246, 382, 255, 292-297, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/00012 від 03.02.2020р., №UA110280/2020/00022 від 10.02.2020р., оформлені Кіровоградською митницею Державної фіскальної служби України.

Стягнути на користь Акціонерного товариства "Гідросила" () здійснені судові витрати на оплату судового збору в сумі4204,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби України ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. Пасічник