Справа № 380/2786/20
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2020-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа №380/2786/20

15 травня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Лунь З.І. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Тювик» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Тювик» (місцезнаходження: 82600, Львівська область, м.Сколе, вул.Стрийська, 35А, ) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 про застосування до позивача штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, визначених ст.201 Податкового кодексу України у розмірі 10%, що становить 90737,96грн. за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 907379,59грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами камеральної перевірки дотримання вимог п.192.1 ст.192, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України встановлено факт порушення позивачем вимог ст.ст.192, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, зокрема, допущено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН із кількістю днів затримки, а саме: до 15 календарних днів на суму ПДВ 907379,59грн. Позивач вважає оскаржене податкове повідомлення рішення протиправним, оскільки позивачем податкову накладну було несвоєчасно зареєстровано по причині вчинення неправомірних дій податковим органом. На думку позивача, подальші дії та процес реєстрації жодним чином не залежить від дій Приватного підприємства «Тювик». Тому вважає, що покладені в основу спірного податкового повідомлення-рішення висновки за актом перевірки є необґрунтованими, у зв`язку із чим зазначене податкове повідомлення-рішення неправомірне та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 13.04.2020 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Відзив обґрунтований тим, що під час проведення перевірки з питань порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних контролюючим органом встановлено порушення ПП«Тювик» вимог ст.ст.192, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, що полягає у несвоєчасній реєстрації податкової накладної від №1 від 29.12.2018 у ЄРПН, що є підставою для застосування до платника штрафних (фінансових) санкцій. Вважає, оспорюване рішення правомірним та таким, що прийняте в межах повноважень, наданих чинним законодавством. Тому, доводи позивача про протиправність рішення не відповідає дійсності. Просив суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Представник позивача подав відповідь на відзив, у якому, покликаючись на правові висновки Верховного Суду, зазначив, що у діях, спрямованих на реєстрацію податкових накладних, відсутня вина платника податків, як необхідна складова податкового правопорушення, що виключає протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій за оскарженим податковим повідомленням-рішенням. Аргументує це тим, що податкова накладна №1 від 29.12.2018 на суму ПДВ 907379,59 грн. була зареєстрована ПП«ТЮВИК» 15.01.2019 о 19год. 54год., тобто у межах строків, визначених ПК України. На думку представника позивача, у відзиві на позовну заяву відповідач не спростував доводів позивача, якими він обґрунтовує заявлені позовні вимоги.

Інших заяв від представників сторін до суду не надходило.

Суд встановив таке.

ПП «Тювик» зареєстроване 28.03.1997 Сколівською районною державною адміністрацією Львівської області, .

Позивач взятий на податковий облік в контролюючий орган 24.04.1997 за №3969, перебуває на обліку у Стрийській ОДПІ ГУДПС у Львівській області.

22.01.2020 Стрийським управлінням ГУДПС у Львівській області проведено камеральну перевірку ПП «Тювик» з питань дотримання вимог п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, за результатами якої складено акт №124/13-01-57-04/22406381 від 22.01.2020.

В акті перевірки зазначено, що податкова накладна, виписана позивачем 29.12.2018, зареєстрована 16.01.2019, тобто з порушенням встановленого терміну в 1 день.

В акті перевірки зазначено про порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН із кількістю днів затримки, а саме: до 15 календарних днів на суму ПДВ 907379,59грн.

На підставі акта перевірки ГУ ДПС у Львівській області винесено податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020, яким за порушення строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН до позивача застосовано штраф у сумі 907379,59грн.

Позивач не погодився з таким податковим повідомленням-рішенням та звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання його протиправним та скасування.

Суд при вирішенні спору по суті виходить з такого.

Правове регулювання порядку реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН встановлено нормами статті 201 ПК України та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, який на час виникнення спірних відносин діяв у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341 із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №204 (остання набрала чинності з 24.03.2018).

Відповідно до абзацу першого пункту 201.10 статті 201 ПК при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абзац п`ятий цього пункту).

Згідно з абзацом чотирнадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням граничних строків, зокрема: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, як це передбачено абзацом сімнадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, який на час виникнення спірних відносин діяв у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341 із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №204 (остання набрала чинності з 24.03.2018) (далі Порядок 1246).

Цей Порядок визначає механізм внесення до ЄРПН відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї. Так, згідно з положеннями пунктів 2, 8 Порядку №1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість постачальником (продавцем) (крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку) відповідно до вимог ПК в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації. Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця); платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункти 10, 11 Порядку №1246).

Відповідно до пункту 12 зазначеного Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться визначені цим пунктом перевірки, за результатами яких формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 14 Порядку №1246).

В Порядку не міститься визначення поняття «реєстрація податкової накладної». Натомість, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної ( розрахунку коригування ); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування ) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Як свідчать матеріали справи, між позивачем та ПАТ «Хмельницькобленерно» відбувалися господарські операції щодо виконання робіт з реконструкції ПС110/35/10кв «Дунаївці» (Інвестиційна програма 2018року -п.1.9), згідно з ДСТУ БД.1.1-1-2013, ДК 021:2015 код45310000-3-електромонтажні роботи, згідно із проектно-кошторисною документацією.

З матеріалів справи видно, що податкова накладна №1 від 29.12.2018, виписана позивачем, як продавцем робіт, наданих ПАТ «Хмельницькобленерно», як покупцю.

З матеріалів справи (електронна сторінка програми М.Е.DOC.) також видно, що зазначена податкова накладна надана позивачем на реєстрацію 15.01.2019 о 19 год. 54хв.

Квитанцію про прийняття або неприйняття вказаної податкової накладної було сформовано та надіслано позивачу 16.01.2019 о 08год 00хв.

З урахуванням зазначених вище норм, суд дійшов висновку, що позивач виконав обов`язок щодо надання на реєстрацію податкової накладної, у межах граничного строку, визначеного абз.14 п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Те, що в процедурі внесення інформації до ЄРПН є дві окремі стадії, а саме: надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування) та прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН, спростовує аргументи відповідача, викладені у відзиві, зокрема, щодо того, що датою та часом надання податкової накладної для реєстрації є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Податковим повідомленням - рішенням на позивача накладено штраф на підставі пункті п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України за порушення позивачем граничного строку, передбаченого ст.201 вказаного Кодексу, яким до позивача застосовано штраф на загальну суму 907379,59 грн., а саме: за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, визначених ст.201 Податкового кодексу України у розмірі 10%, що становить 90737,96грн. за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 907379,59грн.

З урахуванням викладених обставин та правових норм, суд зазначає, що встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися лише в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Таким чином, оскільки, як встановлено судом, 15.01.2019 позивач надав на реєстрацію податкову накладну №1 від 29.12.2018, тобто у межах граничного строку, визначеного абз.14 п. 201.10 ст. 201 ПК України, то підстави для застосування до нього відповідальності, встановленої нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК відсутні.

При ухваленні цього рішення суд, з урахуванням вимог ч.5 ст.242 КАС України, застосовує правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 12.07.2019 у справі № №0940/1600/18, від 12.02.2020 у справі № 1640/3102/18.

Щодо покликання відповідача, як на підставу заперечень, на Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (далі Порядок №557), який регулює основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДФС, то суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 8, 9, 11 вказаного Порядку у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення. Перша квитанція (електронне повідомлення, що формується у затвердженому в установленому законодавством порядку форматі (стандарті) програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання електронного документа в момент його отримання) надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі протягом перших двох годин наступного операційного дня.

Операційний день, згідно з положеннями пункту 2 Порядку №557, визначений як частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг. При цьому конкретні часові межі операційного дня цим Порядком не визначені. На відміну від цього пунктом 3 Порядку №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №204) встановлено, що операційний день в робочі дні триває з 8 до 20-ї години. Така тривалість операційного дня застосовується в цілях статті 201 ПК як встановлена спеціальною нормою, що регулює порядок направлення електронного документа податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) до ДФС для реєстрації в ЄРПН.

Суд зазначає, що норми Порядку №577 не були порушені контролюючим органом внаслідок направлення позивачу квитанції про прийняття податкових накладних 16.01.2019, однак оскаржуване податкове повідомлення-рішення, не відповідає правильному застосуванню норм пункту 201.10 статті 201 ПК та Порядку №1246.

Відповідно до абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201 ПК якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, суд констатує наявність колізії між нормою абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201 ПК та Порядку №577, яка вирішується шляхом застосування норми акта, що має вищу юридичну силу.

Саме таку правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 12.07.2019 у справі № №0940/1600/18.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

Судові витрати у сумі 2102,00грн. відповідно до ст. 139 КАС України підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Львівській області .

Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд

в и р і ш и в :

адміністративний позов Приватного підприємства «Тювик» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № від 12.02.2020.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ) на користь Приватного підприємства «Тювик» (місцезнаходження: 82600, Львівська область, Сколівський район, м.Сколе, вул.Стрийська, 35А, ) судові витрати в сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн.00коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із врахуванням п.п.15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя Лунь З.І.