Справа № 540/1809/19
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/1809/19

Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С. рішення суду першої інстанції прийнято у м. Херсон 24 жовтня 2019 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Танасогло Т.М.,

суддів: Димерлія О.О., Єщенка О.В.

секретар судового засідання: - Колесніков - Горобець І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 року, у справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держспоживслужби у Херсонській області про визнання незаконними дій, визнання незаконним і скасування припису,-

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі-позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Головного управління Держспоживслужби у Херсонській області (далі-відповідач, ГУ Держспоживслужби у Херсонській області), в якому просить: визнати незаконними дії відповідача щодо складання акту перевірки №06-3-9/57 та визнати незаконним і скасувати припис від 04.03.2019 року № 06-3-9/01.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що акт перевірки не відповідає змісту та формі, які встановлено Методикою розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) (затверджена постановою КМУ №342 від 10.05.2018 рок, далі - Методика №342). Посилаючись на ці обставини,позивач вважає, що в такому випадку і результати перевірки, а також складений за її наслідками припис, не можуть вважатись правомірними незалежно від того, чи були виявлені порушення законодавства. До того ж позивач зазначала, що вимога про нанесення маркування є невизначеною за своєю суттю, не стосується групи товарів та послуг, які реалізує позивач, що унеможливлює її виконання.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 року у задоволенні адміністративного позову фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 відмовлено в повному обсязі.

В апеляційній скарзі ФОП ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 та ухвалити постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги ФОП ОСОБА_1 є ідентичними обґрунтуванню позовних вимог.

Крім того апелянт зазначає, що сформульоване в акті перевірки порушення як «відсутне маркування» - не може вважатись детальним описом виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства, як це передбачено ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду(контролю)у сфері господарської діяльності.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 11 січня 2019 року відповідач направив на адресу позивача повідомлення №06-5/84 про проведення планової перевірки в період з 25 лютого 2019 року по 01 березня 2019 року.

Відповідно до ст.26 Закону України "Про захист прав споживачів", ст.ст. 4,5,7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" відповідачем видано наказ "Про проведення планової перевірки" №516 від 20 лютого 2019 року, яким заступнику начальника-начальнику відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг ГУ Держспоживслужби у Херсонській області та головним спеціалістам відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг ГУ Держспоживслужби у Херсонській області наказано провести планову перевірку ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів. Термін проведення перевірки з 25 лютого 2019 року по 01 березня 2019 року.

На підстав наказу №516 від 20 лютого 2019 року на посадових осіб відповідача виписано направлення на проведення планової перевірки щодо дотримання вимог законодавства в сфері захисту споживачів №414 від 20 лютого 2019 року.

В період з 16 год. 10 хв. 27 лютого 2019 року по16 год. 30 хв. 01 березня 2019 року на об`єкті позивача за адресою вул . Карла Маркса, 28/30, м. Херсон посадовими особами ГУ Держспоживслужби у Херсонській області проведено планову перевірку, за результатами якої складено акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів №06-3-9/57 від 01 березня 2019 року.

Під час перевірки було встановлено:

під час продажу непродовольчих товарів (тюль) суб`єкт господарювання зобов`язаний надати споживачам необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію, проте на вказаний товар відсутня супровідна документація, яка повинна додаватись до продукції, також вищезазначена інформація відсутня на етикетці та маркуванні.

Вибірковою перевіркою посадовими особами обрано товар (тюль) на наявність відповідного маркування відповідно до чинного законодавства, а саме:

тюль код 2227/5310, h 3 м, вартість за м - 450 грн., залишок 8,5 м, виробник Туреччина;

тюль код 12321, h 2,95м, вартість за 1 м - 550 грн., залишок 13,8 м, виробник Туреччина;

тюль код 58002/2, h 2,9м, вартість за 1 м- 450 грн., залишок 3,7 м, виробник Туреччина;

тюль код 2407/12, h 3 м, вартість за 1 м- 450 грн., залишок 5,5 м, виробник Туреччина;

тюль код 8152/3, h 2,9м, вартість за 1 м- 300 грн., залишок 6 м, виробник Туреччина;

тюль код 54074/809, h 2,9м, вартість за 1 м- 450 грн., залишок 4 м, виробник Туреччина; тюль код 2082/019, h 2,9м, вартість за 1 м- 350 грн., залишок 6 м, виробник Туреччина;

тюль код 8604/07, h 2,9м, вартість за 1 м- 200 грн., залишок 8,4 м, виробник Туреччина;

тюль код 431/235, h 2,9м, вартість за 1 м- 250 грн., залишок 3 м, виробник Туреччина;

тюль код 4086/13, h 2,9м, вартість за 1 м- 480 грн., залишок 4,2 м, виробник Туреччина.

Крім того в акті перевіркизазначалось,що на всіх вищезазначених товарах, які реалізуються в магазині відсутнє маркування (у доступній наочній формі), що є порушенням пп.14,16 "Правил, роздрібної торгівлі непродовольчими товарами", затверджених Наказом Міністерства економічного розвитку України від 19.04.2007 року № 104, ст. 15, п.7 ст.23 Закону України "Про захист прав споживачів" № 1023- XII".

Акт перевірки підписано посадовими особами відповідача 01 березня 2019 року та направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку.

На підставі висновків акту перевірки відповідачем стосовно ФОП ОСОБА_1 видано припис №06-3-9/01 від 04 березня 2019 року про усунення порушень прав споживачів.

Пунктом 1 припису №06-3-9/01 від 04 березня 2019 року позивачу приписано усунути порушення вимог законодавства шляхом нанесення відповідного маркування, а саме: назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за яким вони реалізуються; дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання; відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами; дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції; найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства.

Про виконання припису необхідно було інформувати відповідача в строк до 04 квітня 2019 року.

Припис направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову суд першої інстанції виходив з того,що дії посадових осіб щодо складання акту проведення планового заходу не впливають на права та інтереси особи, оскільки не встановлюють для такої особи правил та умов поведінки, а також не застосовують жодних санкцій. Проте прийнятий за результатами акту перевірки припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Суд також зауважив,що позивач не спростував виявлених відповідачем під час планового заходу порушень законодавства, зосередившись на визнанні планового заходу з формальних підстав.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають вимогам Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), Закону України «Про захист прав споживачів», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Постанові Кабінету Міністрів України №342 від 10 травня 2018 року,з огляду на наступне.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З приписів ч.1 ст.1-1 Закону України "Про захист прав споживачів" вбачається, що цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг.

Споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою.

Інформація про продукцію повинна містити:

1) назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються;

3) дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання;

4) відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами;

5) позначку про наявність у складі продукції генетично модифікованих організмів;

6) дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції;

6-1) виробник (продавець) у разі виявлення недостовірної інформації про продукцію (якщо вона не шкодить життю, здоров`ю або майну споживача) протягом тижня вилучає цю продукцію з продажу та приводить інформацію про неї до відповідності.

7) дату виготовлення;

8) відомості про умови зберігання;

9) гарантійні зобов`язання виробника (виконавця);

10) правила та умови ефективного і безпечного використання продукції;

11) строк придатності (строк служби) товару (наслідків роботи), відомості про необхідні дії споживача після їх закінчення, а також про можливі наслідки в разі невиконання цих дій;

12) найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування (абз.1-15 ч.1 ст.15 Закону України "Про захист прав споживачів").

Крім того абзацом 19 ч.1 ст.15 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачено, що нормативно-правовими актами, в тому числі технічними регламентами, можуть бути встановлені додаткові вимоги до змісту інформації про продукцію.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що наказом Міністерства економіки України № 104 від 19.04.2007 року затверджено Правила роздрібної торгівлі непродовольчими товарами, згідно яких у торговельному (демонстраційному) залі мають бути виставлені наявні в суб`єкта господарювання товари або їх зразки в повному асортименті.

Пунктом 14 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами заборонено продаж товарів, що не мають відповідного маркування, належного товарного вигляду, на яких строк придатності не зазначено або зазначено з порушенням вимог нормативних документів, строк придатності яких минув, а також тих, що надійшли без документів, передбачених законодавством, зокрема, які засвідчують їх якість та безпеку.

Пунктом 16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами встановлено,що

під час продажу непродовольчих товарів вітчизняного та іноземного виробництва працівники суб`єкта господарювання зобов`язані надати споживачам необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію в супровідній документації, що додається до продукції, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом (у доступній наочній формі), прийнятим для окремих видів товарів, щодо:

назви товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються;

основних властивостей товару, номінальної кількості (маси, об`єму тощо), умов використання;

вмісту шкідливих для здоров`я речовин, що встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремих товарів, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами;

наявності у складі продукції генетично модифікованих організмів;

ціни (тарифу), умов та правил придбання товару;

дати виготовлення;

умов зберігання;

гарантійних зобов`язань виробника (виконавця);

правил та умов ефективного і безпечного використання товару;

строку придатності (строку служби) товару, необхідних дій споживача після його закінчення, а також можливих наслідків в разі невиконання цих дій;

найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування.

Вважаючи складений відносно неї припис №06-3-9/01 від 04 березня 2019 року, незаконним, апелянт зазначала,що відповідно до акту перевірки начеб то виявлене порушення сформульовано як "відсутнє маркування" на її думку не може вважатись детальним описом виявленого порушення, а крім того вона вважає , що вимога про нанесення маркування є невизначеною за своєю суттю, не стосується групи товарів, які реалізуються позивачем, що унеможливлює його виконання.

Колегія суддів не приймає до уваги ці доводи апелянта та зазначає, що пунктом 16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами в повній мірі розкрито зміст інформації, яка повинна надаватись у маркуванні.

При цьому суд апеляційної інстанції наголошує, що позивачка не заперечувала проти того, що на десяти найменуваннях товарів під час перевірки була відсутня перелічена вище інформація, надання якої є обов`язком суб`єкта господарювання.

Стосовно доводу апелянта про те, що при оформленні результатів перевірки посадовими особами відповідача використано акт перевірки, який за формою та змістом не відповідає формі встановленій Методикою №342, колегія суддів зазначає наступне.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства аграрної політики та продовольства України N 18/14 від 11 січня 2018 року затверджено форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів.

При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що наказ N 18/14 від 11 січня 2018 року зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 лютого 2018 р. за N 142/31594, на момент проведення перевірки та на момент розгляду справи судом першої інстанції даний наказ був чинним, а отже чинною є форма акту, затверджена цим наказом.

Отже складений акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів №06-3-9/57 від 01 березня 2019 року складений за формою затвердженою наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства аграрної політики та продовольства України N 18/14 від 11 січня 2018 року.

Крім того колегія суддів звертає увагу на те, що форма акту затверджена Наказом N 18/14 від 11 січня 2018 року є уніфікованою. Наказ зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.02.2018 року за №142/31594. Чинності наказ набрав -16.03.2018 року. Зважаючи на те, що Міністерство аграрної політики України та Міністерство економічного розвитку України (на час обставин, які відбулись) були та є органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), а саме у сфері захисту споживачів є логічним, що цими міністерствами вже враховані всі вимоги до форм Акту.

Таким чином довід апелянта про незаконність використання при проведенні планової перевірки форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства аграрної політики та продовольства України N 18/14 від 11 січня 2018 року, спростовується вищевикладеним.

Стосовно вимоги позивача про визнання незаконними дій посадових осіб відповідача щодо складання акту перевірки №06-3-9/57 суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Статтею 7 п.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що Акт перевірки повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що всі вище перелічені відомості в Акті, який використаний під час проведення заходу державного нагляду зазначені.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Два примірники акта в останній день перевірки підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом (абз.1-9 ч.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис (абз.12 ч.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

Згідно ч.7 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (ч.7 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

З огляду на вищевикладене колегія суддів вбачає, що приписами чинного законодавства відповідача зобов`язано складати акт за результатами проведеного планового заходу, а тому дії відповідача по складанню акта №06-3-9-57 вчинені в межах та у спосіб, встановлений чинним законодавством та є правомірними.

Отже дії посадових осіб щодо складання акту проведення планового заходу не впливають на права та інтереси особи, оскільки не встановлюють для такої особи правил та умов поведінки, а також не застосовують жодних санкцій.

Згідно ч.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" суб`єкт господарювання має право подати зауваження щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

При цьому результатом оформлення акту проведення планового заходу є припис, як обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що позивач не спростував виявлених відповідачем під час планового заходу порушень законодавства, а зосередився лише на визнанні планового заходу протиправним та незаконним з формальних підстав.

Всі викладені та інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів, а також на невірному тлумаченні норм матеріального права. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає вказану апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 року, у справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держспоживслужби у Херсонській області про визнання незаконними дій, визнання незаконним і скасування припису залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Танасогло Т.М.
Судді Димерлій О.О. Єщенко О.В.