Справа № 520/1985/2020
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2020-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2020 р. справа № 520/1985/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мороко А.С., розглянувши в спрощеному порядку у письмову провадженні в приміщенні суду у м. Харкові адміністративну справу № 520/1985/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування вимоги, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати вимогу ГУ ДПС у Харківській області № Ф-8566-50 від 15.11.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування в розмірі 26539,26 грн.

30.03.2020 від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із пропущенням строку звернення до суду, встановленого Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування". У вказаному клопотанні представник податкового органу вказав, що спірна вимога отримана позивачем 13.12.2019, однак, з позовом до суду ОСОБА_1 звернулась 17.02.2020, чим порушено десятиденний строк на оскарження податкової вимоги, встановлений аб. 9 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

06.03.2020 ОСОБА_1 подано до суду заяву, в якій просила суд поновити пропущений строк звернення до суду із даною позовною заявою. У вказаній заяві позивач вказав, оскаржувану вимогу отримано 14.03.2020 та вручено її було не під підпис, а залишено в поштовій скринці.

Позивач в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази та подані клопотання й заяву, суд встановив наступне.

15.11.2019 Головне управління ДПС у Харківській області винесло № Ф-8566-50 від 15.11.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування в розмірі 26539,26 грн.

Частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, Кодекс передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною 2 статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними, зокрема, частиною 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зазначає, що дія Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

Згідно з абзаців 4, 5, 6 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування").

Відповідно до абзацу 9 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Пунктом 1.3 статті 1 Податкового кодексу України визначено, що цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", з банків, на які поширюються норми Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Зазначене свідчить про те, що положення Податкового кодексу України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Аналогічну позицію викладено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 08.08.2019 по справі №480/106/19 (адміністративне провадження №К/9901/16500/19)

На підставі цього, суд зазначає, що при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", строк звернення до адміністративного суду визначений приписами пункту 56.18 статті 56, статті 102 Податкового кодексу України не застосовується, на що також вказував Верховний Суд в постановах від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а, від 17.07.2019 у справі №0740/1050/18.

Суд зазначає, що в межах спірних правовідносин спеціальною нормою відносно статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України є абзац 9 частина 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", яким встановлено десятиденний строк для оскарження вимоги про сплату недоїмки.

Суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи наявне повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що спірну вимогу отримано позивачем 13.12.2019.

При цьому, суд зауважує, що ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом 17.02.2020, чим порушила десятиденний строк для оскарження вимоги, встановлений абзацом частина 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Суд критично ставиться до посилань позивача в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду на те, що оскаржувана вимога отримана 14.03.2020, оскільки вказане не підтверджується жодними доказами.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем не обґрунтовано поважність пропуску строку звернення до суду із вказаним позовом, у зв`язку із чим, суд вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даною позовною заявою без поважних причин.

Відповідно до приписів частини 3 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заву без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - підлягає задоволенню, а позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування вимоги - залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 9, 205, 229, 240, 241, 248, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про залишення без розгляду адміністративного позову - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (місцезнаходження: вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ідентифікаційний код - 39599198) про скасування вимоги - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.С. Мороко