Справа № 760/34839/19
Суддя: Букіна О. М.
Дата ухвалення: 2020-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/760/480/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року м. Київ Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Ступак М.С.

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитслужби про скасування постанови про порушення митних правил,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Київської митниці Держмитслужби, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про порушення митних правил №0688/10000/19 від 12.12.2019, а провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що постановою про порушення митних правил №0688/10000/19 від 12.12.2019, виданою відповідачем, позивача було визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 527 435,43 грн.

Позивач вважає, що зазначена постанова є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки відсутня об`єктивна та суб`єктивна сторона складу правопорушення та відсутнє в оскаржуваній постанові посилання на конкретне порушення, передбачених ст. 485 МК України.

Також, позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що підставою для накладення стягнення згідно оскаржуваної постанови стало те, що під час декларування 09.09.2019 товару, а саме лікарського засобу «Табекс» позивачем, декларантом ПАТ «Вітаміни» ОСОБА_1. , не було застосовано рішення про класифікацію аналогічного товару від 09.08.2019 року № КТ-UА-2019.

Зазначеним рішенням імпортований ПАТ «Вітаміни» аналогічний товар класифіковано за кодом УКТЗЕД, тобто в товарній групі харчових продуктів.

Посилається на те, що зазначене класифікаційне рішення було прийняте щодо іншої партії товару, за іншою митною декларацією МД UA100050.2019.282998 від 01.07.2019.

Про це свідчить порівняння змісту митних декларацій № UA100050.2019.282998 від 01.07.2019 року (по якій прийняте класифікаційне рішення), та № UA100050.2019.285279 від 09.09.2019, за подання якої позивача й притягнуто до відповідальності.

Позивач вважає, що відповідач фактично притягнув його до відповідальності за те, що останній під час декларування товару не застосував класифікаційне рішення прийняте відповідачем по попередній поставці іншої партії ідентичного товару.

Крім того, позивач посилається на те, що судовими рішеннями, зокрема у справах №826/269/13-а, №826/10127/14, № 826/17969/14, №826/7807/16, №826/12626/18, було встановлено, що дії відповідача по класифікації «Табексу» у товарній позиції 2106 є протиправними, та що зазначений товар є лікарським засобом для мети митного оформлення.

Вважає, що класифікація ним товару в митній декларації за кодом лікарського засобу відповідає характеристикам товару, визнаними усіма судовими інстанціями по п`ятьох судових справах, і не використання позивачем за таких обставин класифікаційного рішення, яке, за висновками Верховного Суду, не було обов`язковим при декларуванні наступної партії товару, а тому не може вважатися порушенням митних правил.

На підставі вищевикладеного просив позов задовольнити.

26.12.2019 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

Ухвалою суду від 28.12.2019 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

27.02.2020 на адресу суду представником відповідача Київської митниці Держмитслужби - старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління запобігання та протидії контрабанді та порушення митних правил Київської митниці Держмитслужби Грабчаком П.В. подано відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування своїх заперечень представник відповідача посилається на те, що відповідно до диспозиції ст. 485 МК України порушенням митних правил визнається - заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митним органам документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Вважає, що заявлення неправильного коду УКТЗЕД з меншою ставкою мита розглядається як інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

Вказує, що позивач ОСОБА_1 у даному випадку, усвідомлюючи, що Рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару № КТ-UA-2019 щодо класифікації товару «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...» за кодом УКТ ЗЕД є чинним, на власний розсуд та ризик, неправомірно заявив код УКТ ЗЕД , з меншою ставкою мита, що призвело до зменшення розміру сплати митних платежів, чим вчинив інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, що охоплюється диспозицією ст. 485 МК України.

При цьому, зазначає, що заявлення неправильного коду УКТЗЕД є протиправною дією, оскільки згідно з п.1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою точних відомостей про товари. Відповідно до підпункту 5)г) пункту 8 статті 257 МК України, декларант зобов`язаний вносити до митної декларації відомості про товари, зокрема і код товару згідно УКТЗЕД.

Встановлено, що Рішення про визначення коду товару Київської міської митниці ДФС від 09.08.2019 № КТ-UА-2019 є чинним та обов`язковим під час здійснення декларування товару «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...».

Представник відповідача вважає, що беручи до уваги прийняття Київською міською митницею ДФС раніше рішення про визначення коду по ідентичному товару, позивач не врахував дану обставину, і на своє власне переконання, маючи можливість самостійно визначити код товару, використовуючи інформацію про попередні класифікаційні рішення, умисно з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів, заявив неправильний код товару згідно УКТ ЗЕД.

Також, представник відповідача посилався на безпідставність висновків позивача щодо класифікації товару.

Вказував, що класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється відповідно до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України і затверджена Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VІІ.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі пояснень до Еармонізованої системи опису та кодування товарів (далі - ТС), які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401.

Зазначає, що рішення про визначення коду товару Київської міської митниці ДФС від 09.08.2019 № КТ-UА-2019 щодо класифікації товару «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...» у товарній позиції 2106 прийнято відповідно до положень УКТ ЗЕД. оскільки згідно з приміткою 1 (Ь) до товарної групи 30 УКТ ЗЕД не включається препарати, такі як таблетки, жувальна гумка або пластирі (трансдермальні системи), призначені для допомогу курцям кинути палити (товарна позиція 2106 або 3824).

Крім того, позиція щодо класифікації товару «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...» за кодом згідно УКТ ЗЕД 210690 міститься в Регламенті з питань класифікації Європейського Союзу, а саме рішенням секретаріату № L09771 від 25.07.2014 визначено, що препарат «Табекс» не відноситься до лікарських засобів та повинен класифікуватися за кодом 210690.

Регламенти з питань класифікації Європейського Союзу є одним із способів забезпечення уніфікованої інтерпретації номенклатури Регламенти обов`язкові для виконання управліннями і судами держав-членів і визнаються Судом Європейських Співтовариств.

Відповідно до ст. 1 МК України якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

Згідно з Постановою Верховної Ради України від 19 червня 1992 року № 2479-ХХІI Україна приєдналася до Конвенції 1950 року про створення Ради Митного Співробітництва.

До міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Кіотської Конвенції) Україна приєдналася згідно Закону України № 3018-УІ від 15.02.2011.

Відповідно до рішення Комітету з ГС Всесвітньої митної організації, прийнятому на 21 сесії у березні 1998 року, реєстрація лікарських засобів національними органами охорони здоров`я не може слугувати критерієм для класифікації товару в товарній групі ЗО. Класифікація лікарських засобів у групі 30 здійснюється виключно згідно з примітками до групи ЗО та з урахуванням Пояснень до товарних позицій 3003 та 3004.

Факт реєстрації препарату «Табекс» у МОЗ України як лікарський засіб (реєстраційне посвідчення від 19.08.2014 № UА/13201/01/01) та включення його до Державного реєстру лікарських засобів України, не є критерієм та підставою для класифікації товару в товарній групі 30.

Враховуючи вищезазначене, препарат «Табекс» відповідно до свого складу та призначення препарат «Табекс» підпадає під дію Примітки 1 (Ь) до 30 групи, затвердженої Законом України «Про Митний тариф України» з 01.01.2014 та Міжнародної конвенції ГС з 2012 року, та повинен розглядатись в товарній підкатегорії 2106 90 92 00.

Таким чином, класифікація препарату «Табекс» за кодом УК ТЗЕД відповідно до положень статей 68 та 69 МК України та українського законодавства, а також забезпечує реалізацію принципу однакової інтерпретації та застосування ГС.

Вищезазначена позиція також підтверджена листом Державної фіскальної служби від 05.08.2019 № 25304/7/99-99-19-03-03-17, в якому вказано, що препарат «Табекс» у формі таблеток класифікується відповідно до положень УКТ ЗЕД у товарній позиції 2106.

Представник відповідача вважає, що постанова Київської міської митниці ДФС від 12.12.2019, у справі про порушення митних правил № 0688/10000/19, є законною, обґрунтованою, прийнятою з урахуванням всіх фактичних обставин справи та відповідно до норм чинного законодавства, а підстави для скасування постанови митниці відсутні.

18.03.2020 на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

Посилається на те, що у відзиві відповідача зазначено, що дії позивача охоплюються диспозицією статті 485 МК України, а саме підпадає під ознаки «інших протиправних дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів». При цьому, відповідач не наводить посилання - де саме у оскаржуваній постанові та протоколі про порушення митних правил зазначене наведене порушення. Тобто відповідач лише у відзиві на позовну заяву визначився з конкретним змістом «правопорушення», та не спростував доводів позовної заяви про відсутність в оскаржуваній постанові такого порушення як «вчинення інших протиправних дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів».

Вважає, що відповідач фактично лише під час судового розгляду визначився з кваліфікацією дій позивача, визнавши таким чином безпідставність постанови по справі про порушення митних правил.

Також, позивач посилається на те, що відповідач у відзиві проігнорував правові висновки судів по інших справах щодо характеристик товару «Табекс», стороною яких була Київська міська митниця, та на які посилався у позовній заяві.

Крім того, відповідач не надав відзиву на доводи позовної заяви щодо правової позиції Верховного Суду, згідно якої якщо рішення митниці про визначення коду товару, задекларованого декларантом за певною митною декларацією, не є обов`язковим при наступному декларуванні ним ідентичному товару за іншими митними деклараціями (справа №808/8846/15, справа №826/2646/17). З чого випливає, що у відповідача немає заперечень в цій частині.

Разом з тим, позивач посилається на те, що відповідач не навів пояснень яким саме чином дії позивача могли призвести до ухилення від сплати митних платежів з врахуванням обставин, викладених у позовній заяві, а саме з врахуванням того, що зазначення коду товару іншого, ніж внесено до бази даних митниці, тягне за собою автоматичне спрацювання контрольних систем та в принципі унеможливлює митне оформлення.

Виходячи з викладеного, позивач вважає, що відзив відповідача не може бути взятий до уваги судом та свідчить по відсутність у відповідача доводів на спростування позовних вимог.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно - правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Судом встановлено, що постановою в.о. начальника Київської митниці Держмитслужби Борисенко А.В. від 12.12.2019 у справі про порушення митних правил №0609/10000/19 ОСОБА_1 визнано винним у вчинені порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 527 435?43 грн.

Як вбачається з постанови, 09.09.2019 до відділу митного оформлення № 3 митного поста «Східний» Київської міської митниці ДФС, особою уповноваженою по роботі з митницею ПАТ «Вітаміни» (ЄДРПОУ 480968) ОСОБА_1 , з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товару «ліки для людей», шляхом електронного декларування подано МД типу «ІМ40АА» № UА 100050/2019/285279, а саме: «Ліки для людей розфасовані для роздрібної торгівлі не в аерозольній упаковці: Препарат «Табекс» у вигляді таблеток вкритих оболонкою по 1,5 мг № 100 по 20 таблеток у блістері, по 5 блістерів у пачці. Застосовується при нікотиновій залежності - хронічному нікотинізмі, до складу якого входять: активна речовина - цитизин 1.5 мг (алкалоїд); допоміжні речовини - лактози моногідрат, целюлоза мікрокристалічна, магнію стеарат, тальк, плівкове покриття - опадрай II 85F26948 (частково гідролізований полівініловий спирт, титану діоксид (Е171), макрогол 3350, оксид заліза жовтий (Е172), оксид заліза червоний (Е172), оксид заліза чорний (Е172)) - серія 10619 -35604уп.-серія 20619 -11900уп.-серія 30619 - 11936уп.-серія 20519 С - 1922уп. товар в первинній упаковці. Виробник: АТ «Софарма», Болгарія. Країна-виробник: Вв. Торгова марка: Борйагта». Товар задекларовано за кодом згідно з УКТ ЗЕД , ставка мита - 0%.

ОСОБА_1 здійснив декларування товару за кодом згідно з УКТ ЗЕД всупереч Рішенню про визначення коду товару від 09.08.2019 № КТ-UА-2019, відповідно до якого код препарату «Табекс» згідно з УКТ ЗЕД встановлено , ставка мита - 4%, за попереднім митним оформленням № UА 100050/2019/282998.

Тобто, декларантом ПАТ «Вітаміни» ОСОБА_1 під час декларування товару за МД від 09.09.2019 № UА100050/2019/285279 не було застосовано Рішення про визначення коду товару Київської міської митниці ДФС від 09.08.2019 № КТ-UА-2019, яким заявлений код (ставка мита - 0%) змінено на код (ставка мита - 4%).

Відповідно до службової записки м/п «Східний» Київської міської митниці ДФС від 19.09.2019 № 1748/26-70-62-12 різниця несплачених митних платежів за МД від 14.08.2019 № UА 100050/2019/284411 складає 175 811,81 грн.

Встановлено, що підставою винесення оскаржуваної постанови стало те, що ОСОБА_1 , ігноруючи обов`язкове для виконання Рішення про визначення коду товару Київської міської митниці ДФС від 09.08.2019 № КТ-UА-2019 щодо класифікації товару «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...» за кодом згідно з УКТ ЗЕД , задекларував товар «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...» за кодом згідно з УКТ ЗЕД зі ставкою мита 0%, що в свою чергу вплинуло на розмір митних платежів та призвело до недорахування митних платежів у розмірі 175 811,81 грн.

Стаття 458 МК України визначає, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Диспозиція статті 485 МК України передбачає адміністративну відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплату митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Отже, з об`єктивної сторони склад правопорушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, характеризується наявністю дій, а з суб`єктивної у формі умислу.

Відповідно до ст. 262 МК України товари, що переміщуються через митний кордон України, декларуються органу доходів і зборів, який здійснює митне оформлення цих товарів.

Згідно з ч.1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Частиною 5 статті 265 МК України передбачено, що декларант може здійснювати декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення самостійно або уповноважувати інших осіб на здійснення декларування від свого імені.

Відповідно до ч.1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.

Частиною 8 ст. 257 МК України визначено перелік відомостей, які вносяться до митної декларації декларантом.

Зокрема, відповідно до п.п. а, г п.5 ч.8 ст. 257 МК України, до декларації декларантом вносяться відомості про найменування, код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч.8 ст. 264 МК України з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно з Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, графа 31 МД повинна містити такі відомості про товар: опис товару відповідно до товаросупровідних документів в обсязі, достатньому для його розпізнання та віднесення до коду згідно з УКТЗЕД.

Позивачем в митній декларації у графі 31 вказаний опис товару, в тому числі згідно із товаросупровідними документами. Отже, позивачем не було надано до митного органу недостовірних документів для визначення коду товару, недостовірної інформації або приховування будь-якої інформації, необхідних для класифікації товару, оскільки при визначенні митницею коду товару були використані товаросупровідні документи, надані позивачем.

Згідно ч. 2 ст. 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Тому, здійснення такого контрою є прямим обов`язком відповідача, в той час як застосування штрафних санкцій за порушення, пов`язані з неправильною класифікацією товарів, можливе лише при поданні декларантом неправдивих відомостей, підроблених документів чи подання документів не в повному обсязі.

Частиною 6 ст. 69 МК України імперативно встановлено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

За змістом ст.485 МК України передбачає, що склад вказаного порушення обумовлює наявність в діях декларанта особливої мети, а саме ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, що обумовлює обов`язкове подання неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинене тільки з умисною формою вини.

Відповідно до правових позицій Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладених в постановах від 06 червня 2018 року по справі №607/1866/17 та № 607/2391/17, для притягнення до відповідальності, згідно зі статтею 485 Митного кодексу України, необхідно доведення факту заявлення в митній декларації, в даному випадку неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу.

З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на те, що відповідачем не доведено, що заявлення в митній декларації відомостей щодо коду товару за УКТ ЗЕД, було здійснено з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру та/або на підставі документів, які є недостовірними та/або містили недостовірну інформацію. Відтак, у діях позивача відсутній умисел на вчинення протиправних дій, що є обов`язковим елементом порушення митних правил, за що передбачена визначена у ст. 485 МК України відповідальність.

При цьому, матеріали справи про порушення митних правил не містять доказів умислу позивача на вчинення дій передбачених диспозицією статті 485 МК України. Тобто, у позивача був відсутній умисел на внесення неправдивих відомостей щодо коду товару за УКТ ЗЕД, зазначеного в декларації, а тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 485 МК України.

Як встановлено судом, підставою винесення оскаржуваної постанови стало те, що позивач ОСОБА_1 , ігноруючи обов`язкове для виконання Рішення про визначення коду товару Київської міської митниці ДФС від 09.08.2019 № КТ-UА-2019 щодо класифікації товару «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...» за кодом згідно з УКТ ЗЕД , задекларував товар «Препарат «Табекс» у вигляді таблеток...» за кодом згідно з УКТ ЗЕД зі ставкою мита 0%, що в свою чергу вплинуло на розмір митних платежів та призвело до недорахування митних платежів у розмірі 175 811,81 грн.

Відповідно до п. 25 ч. 1 ст. 4 МК України митний режим - це комплекс взаємопов`язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення.

За приписами статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Положеннями статті 69 МК України встановлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно ч.1 ст. 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів (частина друга статті 67 Митного кодексу України).

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар, розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет.

Відповідно до Правила 1 Основних правил інтерпретації назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

Згідно Правила 3 Основних правил інтерпретації у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Правило 4 Основних правил інтерпретації визначає, що товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

В силу Правила 6 Основних правил інтерпретації для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Разом з тим, судом встановлено, що ТОВ «Вітаміни» на підставі зовнішньоекономічного контракту поставлено товар - медичний препарат «Табекс» та з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товару 09.09.2019 позивачем до митниці шляхом електронного декларування подано митну декларацію типу «ІМ40АА» № UА 100050/2019/285279, в якій зазначено код товару 30045000, тобто лікарські засоби (ліки), що містять алкалоїди або їх похідні, яка прийнята до митного оформлення.

При здійсненні митної формальності щодо класифікації товару відповідачем встановлено наявне класифікаційне рішення про визначення коду товару від 09.08.2019 № КТ- UА -2019 на ідентичний товар у рамках одного зовнішньоекономічного контракту, стороною якого є ТОВ «Вітаміни», яким відповідач класифікував імпортований ТОВ «Вітаміни» товар за кодом .

Приймаючи оскаржувану постанову, відповідач наголошував на тому, що товар «Препарат «Табекс» має класифікуватись за кодом УКТ ЗЕД, у той час як позивачем визначено код УКТ ЗЕД.

Розділом VІ Закону України «Про митний тариф України» № 584-VII від 19 вересня 2013 року (далі - Закон № 584-VII) передбачено, що товарна позиція 3004 включає лікарські засоби, виготовлені на основі рослинної сировини, та препарати, виготовлені на основі таких активних речовин, як вітаміни, мінеральні речовини, незамінні амінокислоти або жирні кислоти, в упаковках для роздрібної торгівлі. Ці препарати класифікують у товарній позиції 3004, якщо вони мають на етикетці, упаковці або в інструкції для користувачів відповідні вказівки: (a) специфічні недуги, хвороби або їх ознаки, для лікування яких цей продукт повинен використовуватися; (b) концентрація активної речовини або речовин; (c) дозування; та (d) спосіб застосування.

Ця товарна позиція включає гомеопатичні лікарські препарати, якщо виконуються умови, зазначені в пунктах (a), (c) і (d).

Якщо препарати виготовлені на основі вітамінів, мінеральних речовин, компонентів амінокислот або жирних кислот, рівень вмісту однієї з цих речовин у рекомендованій середньодобовій нормі вживання, яка зазначена в інструкції для користувачів, повинна бути значно більшою, ніж рекомендована середньодобова норма вживання з метою збереження загального стану здоров`я або доброго самопочуття.

При цьому за кодом визначається: Лiкарськi засоби (ліки) (за винятком товарів, включених до товарних позицiй 3002, 3005 або 3006), що складаються із змішаних або незмішаних продуктів для терапевтичного або профілактичного застосування, у дозованому вигляді (включаючи лікарські засоби у вигляді трансдермальних систем) або розфасовані для роздрібної торгівлі: - інші.

Згідно з приміткою 1 (b) до групи 30 ця група не включає препарати, такі як таблетки, жувальна гумка або пластирі (трансдермальні системи), призначені для того, щоб допомогти курцям кинути курити (товарна позиція 2106 або 3824).

Згідно з додатковою приміткою 1 до групи 30 товарна позиція 3004 включає лікарські засоби, виготовлені на основі рослинної сировини, та препарати, виготовлені на основі таких активних речовин, як вітаміни, мінеральні речовини, компоненти амінокислот або жирних кислот, в упаковках для роздрібної торгівлі. Ці препарати класифікують у товарній позиції 3004, якщо вони мають на етикетці, упаковці або в інструкції для користувачів відповідні вказівки:

(a) специфічні недуги, хвороби або їх ознаки, для лікування яких цей продукт повинен використовуватися;

(b) концентрація активної речовини або речовин;

(c) дозування; та

(d) спосіб застосування.

За товарною позицією 2106 класифікується харчові продукти, в іншому місці не зазначені. За кодом визначається: … без вмісту молочних жирів, цукрози, iзоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмістом менш як 1,5 мас. % молочних жирів, менш як 5 мас. % цукрози чи iзоглюкози, менш як 5 мас. % глюкози або крохмалю.

Згідно п. 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД тексти назв вищевказаних товарних позицій і приміток до групи 30 є пріоритетними, тобто враховуються в першу чергу для класифікації товару.

Отже в такому контексті вирішальним є призначення препарату, та якщо препарат у вигляді таблеток призначений лише для того, щоб допомогти курцям кинути курити, але не має медичних показань щодо терапевтичного застосування для лікування хвороби, то такий препарат підпадає під дію примітки 1 (b) до групи 30 і відноситься до товарної позиції 2106. У разі ж, якщо препарат має медичні показання для лікування певної хвороби, то, при умові додержання вимог додаткової примітки 1 до групи 30, цей препарат відноситься до товарної позиції 3004.

Таким чином, враховуючи визначальні характеристики препарату «Табекс», застосування позивачем коду УКТ ЗЕД є правильним.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах щодо класифікації препарату «Табекс» висловив Верховний Суд у постанові від 20 червня 2018 року по справі №826/7807/16.

Крім того, наявність рішення не свідчить про неправомірні дії з боку позивача щодо заявлення в митній декларації відомостей щодо коду товару за УКТ ЗЕД - код товару 30045000, оскільки рішення щодо класифікації товару від 09.08.2019 № КТ-UА-2019 стосується лише окремої партії і не може братися до уваги при митному оформленні наступних партій товару. Така позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним, зокрема, у постанова від 24 квітня 2019 року по справі № 808/8846/15; постанові від 04 вересня 2018 року по справі № 826/2646/17, згідно яких рішення митниці про визначення коду товару, задекларованого декларантом за певною митною декларацією, не є обов`язковим при наступному декларуванні ним ідентичного товару за іншими митними деклараціями.

Згідно ч 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому, згідно ч. 1 вказаної статті кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

При цьому, п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України передбачено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Згідно зі ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Підставами для скасування чи зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил можуть бути визнані й інші визначені законом обставини.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевказані обставини встановлені судом, оцінивши всі зібрані докази по справі, суд вважає, що притягнення позивача ОСОБА_1 до відповідальності за порушення митних правил відбулося без повного та належного з`ясування всіх обставин справи і встановлення його вини, а тому оскаржувану постанову слід скасувати, а провадження у справі закрити.

Керуючись ст.ст. 69, 257, 264, 485, 489, 498 МК України, 2, 4-5, 7-10, 72-78, 241-244, 245, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитслужби про скасування постанови про порушення митних правил, задовольнити.

Скасувати постанову у справі про порушення митних правил № 0688/10000/19 від 12.12.2019, винесену в.о. начальника Київської митниці Держмитслужби Борисенко А.В. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України.

Провадження у справі про порушення митних правил № 0688/10000/19 від 12.12.2019 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом 10 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М.Букіна