Справа № 177/1780/19(2-а/211/27/20)
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2020-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
14 травня 2020 року м. Дніпросправа № 177/1780/19(2-а/211/27/20)
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Круговий О.О., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу інспектора Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта Скидана Павла Олексійовича на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 квітня 2020 року у справі №177/1780/19 (2-а/211/27/20) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Скидана Павла Олексійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -
13.05.2020 року до Третього апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №177/1780/19 (2-а/211/27/20) з апеляційною скаргою інспектора Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта Скидана Павла Олексійовича на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 квітня 2020 року.
При вирішенні питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження наголошую щодо необхідності керуватися ч. 5 ст. 242 КАС України, якою передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 (провадження11-1287апп18) викладено правовий висновок з питання сплати судового збору у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні ст. ст. 287, 288 КУпАП.
Перевіривши апеляційну скаргу, з врахуванням правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 18.03.2020 року, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.. 296 КАС України, з огляду на таке.
Відповідно до п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Разом з апеляційною скаргою скаржник заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
Скаржником не підтверджено наявність пільг щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги у порядку та розмірі встановленому законом, як і не надано жодних доказів на підтвердження відсутності достатніх коштів для сплати судових витрат.
Також, скаржник не відноситься до жодної з категорій осіб, які звільнені від сплати судового збору на підставі ст.5 ЗУ «Про судовий збір», а отже підстав для задоволення вищевказаного клопотання не має.
Ставки судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення визначені Законом України «Про судовий збір».
Згідно з ч.1 ст. 4 Закону України Про судовий збір (в редакції чинній на момент звернення позивача до суду з адміністративним позовом), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 1921 грн.
Частиною 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Із позовної заяви вбачається, що позивач заявив вимогу немайнового характеру, а тому розмір судового збору за подання апеляційної скарги на постанову суду становить 150% від 384,20 грн. = 576,30 грн., проте документ про сплату судового збору до суду не надано.
Крім того, відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Разом з тим, ст. 286 КАС України передбачений особливий порядок вирішення спорів у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Так, відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Таким чином, вказана норма встановлює строк подання апеляційної скарги, а саме десять днів з дня проголошення рішення, прийнятого в порядку ст. 286 КАС України.
Як свідчать матеріали справи, Довгинцівським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 08 квітня 2020 року прийнято та складено рішення у справі №177/1780/19 (2-а/211/27/20).
Апеляційну скаргу на рішення від 08.04.2020 року апелянт подав 06.05.2020 року.
Одночасно апелянт просить поновити строки подання апеляційної скарги посилаючись на те, що з апеляційною скаргою до суду скаржник звернувся в межах строку встановленого ст. 295 КАС України з моменту отримання рішення суду, що підтверджується відбитком штемпеля вхідної кореспонденції на супровідному листі. Вважає, що скаржник має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, а ч. 3 ст. 298 КАС України в даному випадку не застосовується.
Розглянувши клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 квітня 2020 року суддя вважає його необґрунтованим з огляду на таке.
Так, згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Відповідно до ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Слід зауважити, що ст. 286 КАС України не містить заборони на поновлення строків апеляційного оскарження, як у деяких інших категоріях термінових адміністративних справ, тому, в цій категорії справ можливе застосування ч. 2 ст. 295 КАС України (за наявності для того відповідних підстав), яка не суперечить нормам ч. 4 ст. 286 КАС України.
Оскільки ст. 286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено ч. 1 ст. 295 КАС України), то строк, протягом якого особа, відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.
Аналогічна позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 11.12.2019 у справі № 420/289/19 та від 27.02.2019 у справі № 500/6596/17.
Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення отримано скаржником, як він сам зазначає, 22.04.2020 року, а отже строк на подання апеляційної скарги сплив 04.05.2020 року (перший робочий день після вихідних).
Проте з апеляційною скаргою він звернувся 06.05.2020 року, що підтверджується відповідним написом суду першої інстанції на апеляційній скарзі (а.с. 75).
Отже, апеляційну скаргу подано після спливу 10-тиденного строку з часу отримання копії оскаржуваного рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Слід зауважити, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Посилання скаржника на положення ст. 295 КАС України є безпідставним, оскільки положення даної норми підлягають застосуванню до випадків оскарження судових рішень в порядку ст. 286 КАС України із врахуванням передбачених нею особливостей.
Інших доказів, які б підтверджували відсутність у скаржника об`єктивної можливості звернутись із апеляційною скаргою у межах строків, визначених КАС України, матеріали справи не містять та скаржником не надано.
З огляду на те, що апелянт не обґрунтовує поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 квітня 2020 року, встановленого ст. 286 КАС України, а також не надає доказів, які б підтвердили, що заявник дійсно не міг звернутись з апеляційною скаргою до суду раніше, не вбачаю поважних причин пропуску строку, а тому підстави для його поновлення відсутні.
Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України (в редакції чинній на момент надходження справи до суду апеляційної інстанції) апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи відсутність документу про сплату судового збору, з огляду на те, що заявником пропущено строк на апеляційне оскарження судового рішення встановлений нормами КАС України, а підстави, вказані апелянтом у клопотанні, є неповажними вважаю, що апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених КАС України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 169, 286, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Апеляційну скаргу інспектора Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта Скидана Павла Олексійовича на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 квітня 2020 року у справі №177/1780/19 (2-а/211/27/20) - залишити без руху.
Встановити скаржнику строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу Третього апеляційного адміністративного суду: оригіналу документу про сплату судового збору; заяви про поновлення пропущеного строку, з зазначенням інших причин поважності пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою та доказів підтверджуючих поважність причин пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою.
Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.
Роз`яснити скаржнику, що відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали в іншій частині, апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Круговий