Справа № 636/4146/19
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2020-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 травня 2020 р.Справа № 636/4146/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідача: Донець Л.О.,

Суддів: Бенедик А.П. , Кононенко З.О. ,

розглянувши в порядку письмого провадження заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20.01.2020 по справі № 636/4146/19

за позовом ОСОБА_1

до Інспектора Липецького ВП Харківського ВП Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції Почуєва Костянтина Юрійовича, третя особа - Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції

про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ДПО18 № 176027 від 16.06.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 20.01.2020 задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора Липецького ВП Харківського ВП Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції Почуєва Костянтина Юрійовича, третя особа - Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ДПО18 № 176027 від 16.06.2019 року.

На зазначене рішення суду Головним управлінням Національної поліції в Харківській області подано апеляційну скаргу.

Скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження, встановлений ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Водночас, з апеляційною скаргою подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.04.2020 відмовлено в задоволенні заяви Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20.01.2020 по справі № 636/4146/19.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.04.2020 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк на усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом подання заяви про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою, з викладенням апелянтом підстав поважності причини пропуску строку звернення до суду із апеляційною скаргою, та надання відповідних доказів.

07.05.2020 до Другого апеляційного адміністративного суду надійшла заява Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно положень ч. 3 ст. 121 КАС України розгляд клопотання проведено в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 293 КАС України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності урегульовані статтею 286 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Стаття 286 КАС України є спеціальною нормою процесуального закону, що визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, та частина четверта якої встановлює спеціальний стосовно статті 295 КАС України строк апеляційного оскарження (протягом десяти днів) і порядок обчислення цього строку (з дня проголошення судового рішення).

Відповідно до ст. 119 КАС України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

За ч. 2 ст. 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Колегія суддів зауважує, що стаття 286 КАС України не містить заборони на поновлення строків апеляційного оскарження, як у деяких інших категоріях термінових адміністративних справ, тому, в цій категорії справ можливе застосування ч. 2 ст. 295 КАС України (за наявності для того відповідних підстав), яка не суперечить нормам ч. 4 ст. 286 КАС України.

Оскільки статтею 286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено ч. 1 ст. 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічна позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 11.12.2019 у справі № 420/289/19 та від 27.02.2019 у справі № 500/6596/17.

За матеріалами справи, оскаржуване рішення проголошено 20.01.2020.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень вказане рішення було оприлюднено 23.01.2020.

Відповідно до рекомендованих поштових повідомлень, які містяться в матеріалах справи, копію рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20.01.2020 по справі № 636/4146/19 вручено Інспектору Липецького ВП Харківського ВП Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанту поліції Почуєву Костянтину Юрійовичу 13.02.2020, Управлінню патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції - 07.02.2020 (а.с. 65, 66).

Із апеляційною скаргою Головне управління Національної поліції в Харківській області звернулось 10.04.2020 за допомогою поштового зв`язку, що підтверджується штампелем на поштовому конверті.

Отже, апеляційну скаргу подано після спливу 10-тиденного строку з дня проголошення рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обґрунтування підстав пропуску строку на апеляційне оскарження скаржник вказує на такі обставини: помилкове роз`яснення суду першої інстанції в резолютивній частині рішення про право на оскарження в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення; отримання вказаного рішення відповідачем 13.02.2020, подання ним апеляційної скарги 03.03.2020 (на дев`ятнадцятий день з дня отримання рішення відповідно до роз`яснень суду); з урахуванням п. 3 розд. VI "Прикінцеві положення" КАС України скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження з поважних причин.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 КУпАП від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Суб`єктом владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності та відповідачем є уповноважена на те особа Національної поліції - Інспектор Липецького ВП Харківського ВП Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенант поліції Почуєв Костянтин Юрійович, апеляційна скарга якого ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2020 залишена без руху.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 192/2097/17.

Головне управління Національної поліції в Харківській області не є учасником справи, проте має право на апеляційний перегляд справи, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

За цим, доводи заяви скаржника щодо помилкового роз`яснення суду першої інстанції в резолютивній частині рішення строку на його оскарження та отримання вказаного рішення відповідачем 13.02.2020, подання ним апеляційної скарги 03.03.2020, застосування п. 3 розд. VI "Прикінцеві положення" КАС України, відхиляються колегією суддів, адже стосуються пропуску строку на апеляційне оскарження відповідача, а не Головного управління Національної поліції в Харківській області.

За матеріалами справи, оскаржуване рішення проголошено 20.01.2020, а апеляційну скаргу Головним управлінням Національної поліції в Харківській області подано 10.04.2020 за допомогою поштового зв`язку.

Постанова Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" набрала чинності 12.03.2020.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що регулювання названої постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 правовідносин, що виникли пізніше в часі, аніж право на оскарження у заявника, не обгрунтовує поважність підстав пропуску апеляційної скарги до 12.03.2020, тоді як право на оскарження виникло 20.01.2020.

Колегія суддів зауважує, що Головним управлінням Національної поліції в Харківській області не наведено поважних причин пропуску строку звернення до суду із апеляційною скаргою, та не надано відповідних доказів.

Інших доказів, які б підтверджували відсутність у скаржника об`єктивної можливості звернутись із апеляційною скаргою у межах строків, визначених КАС України, матеріали справи не містять та скаржником не надано.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч. 2 ст. 44 КАС України).

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

У рішенні у справі "Рябих проти Росії" (980_172) (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X) Європейський Суд з прав людини визначився, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 03.04. 2008) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення «Устименко проти України» випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

За цих підстав, Європейський Суд з прав людини одноголосно постановив, що було порушення п. 1 ст. 6 Конвенції та дійшов до висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за п. 1 ст. 6 Конвенції (п. 53 рішення).

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо строків подання апеляційної скарги.

Крім того, у п. 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звернув увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Вказана правова позиція викладала Верховним Судом у постанові від 11.12.2018 по справі №820/2160/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

За цим, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність встановлених законом підстав для поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, а тому, подане клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 121, 286, 295, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20.01.2020 по справі № 636/4146/19 - відмовити.

Визнати неповажними вказані апелянтом причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20.01.2020 по справі № 636/4146/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Донець Л.О.
Судді Бенедик А.П. Кононенко З.О.