Справа № 620/847/20
Суддя: Соломко І.І.
Дата ухвалення: 2020-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2020 року Чернігів Справа № 620/847/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Соломко І.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду справу за адміністративним позовом Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо комерційна фірма «Сінком Чернігів» про застосування заходів реагування,

У С Т А Н О В И В:

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області (далі також Управління ДСУНС у Чернігівській області, позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо комерційна фірма «Сінком Чернігів» (далі також ТОВ «ВКФ «Сінком Чернігів», відповідач), в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі за адресою: проспект Миру,53, м. Чернігів, Чернігівська область до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Обґрунтовуючи позовні вимоги вказує, що подальша експлуатація будівлі за адресою: проспект Миру,53, м. Чернігів із порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, які були виявлені під час проведення перевірки, створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, тому просить позов задовольнити повністю.

10.03.2020 ухвалою суду розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач у відзиві та додаткових поясненнях позов не визнав та зазначив, що приміщення, в якому позивачем була проведена перевірка знаходиться у користуванні ТОВ «ВКФ «Сінком Чернігів» на підставі договору оренди. Повноважень у відповідача на усунення, виявлених під час проведення перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, договором оренди не передбачено. Також зазначив, що заходи реагування, які просить застосувати позивач є непропорційними до вказаних ним порушень та не створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

У період з 03.02.2020 по 07.02.2020 Управління ДСНС України у Чернігівській області у приміщенні за адресою: м. Чернігів, проспект Миру,53 проведено планову перевірку щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері технічної і пожежної безпеки, за результатами якої складено акт від 07.02.2020 №165.

Відповідно до вказаного акта за результатами проведення державного нагляду (контролю) встановлені наступні порушення:

- 3-й, 4-й поверхи будівлі відповідача не обладнані автоматичною системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації), чим порушено пункт. 1.2., 1.4 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 «Правила пожежної безпеки в Україні», н. 4.1 табл. А. 1. додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- 3-й, 4-й поверхи будівлі не обладнані системою протипожежного захисту (системою керування евакуюванням людей в частині системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху), чим порушено п. 1.2. глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 1 табл. Б. 1. додатку Б ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- пожежні кран-комплекти в будівлі не укомплектовані пожежними рукавами однакового з ним діаметра зі стволами, а також важелями для полегшення відкривання вентиля, чим порушено підпункт 2 пункту. 2.2. глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- місця проходження електрокабелів по горючим поверхням на 1-4 поверхах в будівлі не відокремлені від горючих поверхонь шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) е менше ніж на 0.01 метра, чим порушено п. 1.12. глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- у подавальному поверсі будівлі не встановлено прилад контролю до вибухонебезпечних концентрацій паливного газу в повітрі з виведенням звукової та світлової сигналізації на фасад будинку або з виведенням аварійного сигналу на об`єднану диспетчерську службу, чим порушено пункт. 22 розділу ІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 9.6 ДБН В.2.5-20:2014 «Газопостачання»;

- у підвальному поверсі будівлі не встановлено тамбур-шлюзи з підпором повітря під час пожежі перед виходами з ліфтів та підйомників, чим порушено п. 22 розділу II, п. 2.3., 2.23 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 6.36 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- двері приміщень, що ведуть до поверхових коридорів будівлі виконані такими, що не відчиняються в середину приміщень, чим порушено п. 22 розділу II НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 7.3.7 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- вихід на покрівлю зі сходової клітки 5-го поверху будівлі виконано не через протипожежні двері 2-го тину розмірами не менше ніж 0,7х 1,5 метри, чим порушено п. 2.3. глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 6.2, 6.4, 8.6 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- приміщення складів, електрощитової, вентиляційних камер в підвальному приміщенні, машинні відділення ліфтів, підйомників в будівлі не відокремлені від інших за призначенням приміщень протипожежними дверима з нормованим класом вогнестійкості, чим порушено п. 2.3. глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 6.2, 6.4 ДБН В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- вихід на покрівлю зі сходової клітки 5-го поверху будівлі виконано не через протипожежні люки 2-го тину розмірами не менше ніж 0,6х 0,8 метри, чим порушено п. 2.3. глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 6.2, 6.4, 8.6 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- сходові клітки та коридори 1-5 поверхів будівлі не забезпечені евакуаційним освітленням, чим порушено п. 2.31. глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- з підвального поверху (в торцевих частинах будівлі) відсутні виходи безпосередньо назовні через сходові клітки, чим порушено п. 22 розділу ІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 7.2.1, 7.2.4 ДЫ I В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- з підвального поверху будівлі відсутні два евакуаційні виходи безпосередньо назовні, чим порушено п. 22 розділу ІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 7.2.1, 7.2.4 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- ширина зовнішніх дверей сходових кліток в 'торцевих частинах будівлі виконана менше ширини сходового маршу, чим порушено п. 22 розділу ІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 7.2.7 ДБН В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- висота евакуаційного шляху (виходу) із магазину "Секонд хенд" в будівлі виконана меншою за 2 метри, чим порушено п. 22 розділ ІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 7.3.6 ДБН В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- в будівлі приміщення, які надаються в оренду, не забезпечені первинними засобами пожежогасіння, у відповідності до Правил експлуотації та типових нормналежності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15.01.2018 № 25, чим порушено п.п. 3.6., 3.9. глави З розділу V НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- в торцевих частинах будівлі прилади опалення на сходових клітках на всіх поверхах встановлені на висоті менше 2,2 метри від поверхні проступів та сходових площадок, чим порушено п. 2.30 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 7.3.22 ДБП В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- в будівлі при вході в приміщення AT "УкрСибБанк" на шляху евакуації влаштовано банкомат, чим порушено п. 2.37. глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- двері другого евакуаційного виходу з коридору в АГ "УкрСибБанк" виконані такими, що не відчиняються в напрямку виходу з приміщення, чим порушено п. 2.27 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

в будівлі на шляху евакуації при вході в магазин "Секонд хенд" влаштовано банкомат, чим порушено н. 2.37 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- в будівлі на шляху евакуації при вході магазин "Секонд хенд" опорядження (облицювання) стін та стелі з невизначеними показниками щодо димоутворювальної здатності та токсичності продуктів горіння, чим порушено п. 22 розділу II, п. 2.17 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- відсутня проектна документація щодо розміщення приміщення ломбарду «Благо» на 1-му поверсі в будівлі товариства, чим порушено п.п. 21, 22 розділу II НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- в будівлі в приміщенні ломбарду "Благо" влаштовано горючу перегородку на шляхах евакуації, чим порушено п. 22 розділу ІІ, п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- в будівлі в торговельному залі магазину "Секонд хенд" ширина евакуаційного виходу виконана меншою за 1,2 метри, чим порушено п. 22 розділу II НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 8.7 ДБН В.2.2-23:2009 «Підприємства торгівлі»;

- в будівлі не проведено технічне обслуговування і перевірка пожежних кран-комплектів на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, чим порушено підпункт 9 п. 2.2. глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- в будівлі на 1-му поверсі відгалужувальна коробка не закрита кришкою з негорючого або важкогорючого матеріалу, чим порушено н. 1.7. глави І розділу IV НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- в будівлі на 2-му поверсі в кабінеті 213 вимикачі, електророзетки встановлені на горючих основах (конструкціях), без підкладення суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габаритами апарата не менше ніж на 0,01м, чим порушено н. 1.17. глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- будівля не захищена від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, чим порушено п. 1.21. глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- на всіх поверхах будівлі товариства електрощити, групові електрощити не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту (плавкої вставки), чим порушено п. 1.16. глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- не розроблено і не затверджено інструкцію щодо виконання вимог техногенної безпеки та порядку дій персоналу в разі виникнення аварійної ситуації, чим порушено п. 21 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, п.2 розділу ІІІ «Правила технічної безпеки» ( затвердженої наказом МВС № 879 від 05.11.2019);

- з працівниками товариства не проведено інструктаж і перевірку знань з питань цивільного захисту, зокрема з технічної безпеки, чим порушено п.4 глави 6 розділу V «Правила технічної безпеки» ( затвердженої наказом МВС № 879 від 05.11.2019);

- працівників об`єкту не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання , чим порушено п. 2 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, п.п. 3,4 Порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1200 від 19.08.20002);

- не відкориговані плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі на всіх поверхах товариства, чим порушено п.5 розділу ІІ НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні»;

- в будівлі в приміщенні кухні кафе "М`ясник" зону з кухонним обладнанням не обладнано модульною системою локального пожежогасіння, чим порушено п. 1.2. глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 «Правил пожежної безпеки в Україні», п. 8.1.5 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- керівник товариства, функціональні обов`язки якого пов`язані із забезпеченням цивільного захисту не пройшов функціональне навчання, чим порушив п.п.7, 10 «порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту» (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.10.2013 №819).

Розцінюючи виявлені порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки при експлуатації будівлі, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області звернулось до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 4 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про пожежну безпеку" забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ та організацій покладається на їх керівників і уповноважених ними осіб, якщо інше не передбачено відповідним договором.

Частиною четвертою статті 4 Закону № 877-V визначено, що виключно законами встановлюються вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності.

Згідно з частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною сьомою статті 7 вказаного Закону встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Приписами статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладаються обов`язки щодо забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.

За змістом статей 64 і 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (пункт 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідно до статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом. Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Згідно з вимогами статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Частиною першою статті 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Спірним у цій справі є питання щодо правомірності застосування до відповідача такого заходу реагування, як зупинення експлуатації будівлі за адресою: 14005, м. Чернігів, проспект Миру,53.

Як убачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд звертає увагу на те, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Під час розгляду справи судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ВКФ «Сінком Чернігів» знаходиться за адресою: 14005, м. Чернігів, проспект Миру,53.

29.12.2018 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Сінком Холдінг» (надалі «Орендодавець») та Товариством з обмеженою відповідальністю «ВКФ «Сінком Чернігів» (надалі «Орендар») укладено договір оренди № 1 на 5 (п`яти) поверхове нежитлове приміщення площею 4998 кв.м, розташоване за адресою:14005, м. Чернігів, проспект Миру, 53, строком дії до 30.11.2021, умовами пункту 4.1. якого передбачено, що Орендар зобов`язується :

4.1.1 використовувати орендоване Приміщення відповідно до його цільового призначення і умов даного Договору;

4.1.2 вчасно і в повному обсязі перераховувати орендну плату;

4.1.3 забезпечити збереження орендованого Приміщення, запобігати його пошкодженню;

4.1.4 дотримуватись вимог санітарних норм і правил пожежної безпеки відповідно до вимог чинного законодавства;

4.1.5 не вносити ніяких структурних чи зовнішніх змін або добудов до Приміщення без письмової згоди Орендодавця;

4.1.6 відшкодувати матеріальні збитки Орендодавця, завдані погіршенням або знищенням Приміщення з вини Орендаря в повному обсязі.

Також п.4.2.3 Договору оренди від 29.12.2018 відповідач (Орендар) має право проводити ремонтні роботи, вносити зміни та поліпшення в орендоване приміщення за письмовою згодою Орендодавця.

Отже, всі інші повноваження, які не обумовлені договором оренди, має виключно Орендодавець (власник) будівлі.

Відповідно до статті 13 Цивільного кодексу України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства (ч. 1). При здійсненні своїх справ особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині (ч. 2).

Отже, відповідач не може бути примушений до дій, вчинення яких не є обов`язковими для нього.

Водночас вказаним договором оренди не передбачено у відповідача таких повноважень на усунення недоліків, які виявлені позивачем під час державного нагляду (контролю).

Крім того, ТОВ «ВКФ «Сінком Чернігів» надає в суборенду приміщення 75 суб`єктам господарської діяльності, що підтверджується відповідним списком суборендарів, наявним в матеріалах справи.

Частинами другою і третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Проте, зважаючи на вказані норми та обставини, позивач не перевірив наявність у відповідача компетенції для забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання, усунення всіх порушень, та чи до його відання відносяться всі об`єкти, в яких виявлено оспорювані порушення, і чи всі порушення допущено саме ним.

Отже суд встановив, що на стадії перевірки позивач діяв необґрунтовано, тобто без перевірки та урахування усіх обставин, які мають значення для справи, що призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Разом з тим, суд досліджує надані відповідачем документи на підтвердження проведення відповідних заходів для усунення порушень, виявлених позивачем в ході державного нагляду (контролю), відображених в акті перевірки № 165 від 07.02.2020.

По-перше, відповідачем розроблений План заходів щодо усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 07.02.2020, затверджений директором ТОВ «ВКФ «Сінком -Чернігів» від 14.02.2020, наявний в матеріалах справи.

По-друге, щодо порушень:

- «3-й, 4-й поверхи будівлі не обладнані автоматичною системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації)...»; - «3-й, 4-й поверхи будівлі не обладнані автоматичною системою протипожежного захисту (системою керування евакуюванням людей в частині системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху)...», то 19.03.2020 між відповідачем та Приватним підприємством «Виробничо- комерційна фірма «Данко» укладено договір № 20 на корегування робочого проекту № 35-2018 СПЗ по дообладнанню системою пожежної сигналізації 3-го, 4-го поверхів будівлі, що підтверджується копією договору, наявного в матеріалах справи;

- «пожежні кран-комплекти в будівлі не укомплектовані пожежними рукавами однакового з ним діаметра зі стволами....», то відповідачем проведено огляд всіх пожежних кран-комплектів в будівлі та виконано доукомплектування зазначених засобів пожежогасіння, що підтверджується копією накладної №15 від 19.03.2020, наявною в матеріалах справи;

- «в будівлі не проведено технічне обслуговування і перевірка пожежних кран- комплектів на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки...», то 19.03.2020 між відповідачем та Приватним підприємством «Виробничо-комерційна фірма «Данко» укладено договір № 21 на технічне обслуговування і перевірку пожежних кран-комплектів, що підтверджується копією договору, наявного в матеріалах справи;

- «місця проходження електрокабелів по горючим поверхням на 1-4 поверхах в будівлі не відокремлені від горючих поверхонь шаром негорючого матеріалу...», то це порушення суд вважає необґрунтованим, оскільки в акті перевірки від 07.02.2020 не вказано, де конкретно вчинено таке порушення;

- «сходові клітки та коридори 1-5 поверхів будівлі не забезпечені евакуаційним освітленням...», то відповідачем придбано електросвітильники, що підтверджується видатковою накладною № РН-0004596 від 19.03.2020 та платіжним дорученням № 2045 від 19.03.2020 року;

Стосовно порушення «…в будівлі приміщення, які надаються в оренду, не забезпечені первинними засобами пожежогасіння», то суд зазначає таке.

Відповідач надає в суборенду приміщення 75 суб`єктам господарської діяльності. У відповідності до вимог пункту 6 глави І НАПБ А.01.001-2014 «Правила пожежної безпеки в Україні» договорами суборенди визначено, що суборендар дотримується та виконує вимоги пожежної безпеки. Всі суборендарі проінформовані про необхідність забезпечення первинними засобами пожежогасіння орендованих приміщень. Місця загального користування (коридори, фойє, холи, тощо) забезпечені необхідною кількістю первинними засобами пожежогасіння, що підтверджується копією накладної №15 від 19.03.2020. Також відповідач надав суду список суборендарів та примірник типового договору суборенди, який укладається з суборендарями, пунктом 7.1.3. якого зафіксовано за суборендарями вказаний обов`язок.

Щодо порушення «…в будівлі в приміщенні ломбарду «Благо» влаштовано горючу перегородку на шляхах евакуації...», то суд вважає його безпідставним, оскільки факт того, що безпосередньо ТОВ «ВКФ «Сінком-Чернігів» є власником або орендарем цього приміщення в ході перевірки не встановлено.

Крім того, виявлені порушення, які викладені у позовній заяві та в акті від 07 лютого 2020 року, мають посилання на державні будівельні норми, які потребують інженерно-проектних рішень і розрахунків, а також значних матеріальних затрат.

Разом з тим, пункт 1.2 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» зазначає, що ці норми застосовуються під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації.» Також, пунктом 1.2 ДБН В. 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» визначено, що ці будівельні норми встановлюють вимоги до обладнання об`єктів СПЗ під час їх будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорії приміщень і будинків за вибухопожежною і пожежною небезпекою згідно з НАПБ Б.03.002.» Пункт 1.1 ДБН В. 2.2-23:2009 «Підприємства торгівлі» зазначає , що ці норми поширюються на проектування нових, реконструкції і розширення існуючих будинків та окремих приміщень підприємств роздрібної торгівлі (магазинів, ринків), за винятком будинків оптової (гуртової) торгівлі, магазинів із продажу автомобілів (автосалонів) і запчастин до них, магазинів зброї, магазинів-складів будівельних матеріалів, магазинів виробничих фірм, а також магазинів тимчасового функціонування."

Як вже встановив суд, відповідач не є власником приміщення за адресою: проспект Миру,53, м. Чернігів, а договором оренди приміщення від 29.12.2018 вжиття таких заходів також не передбачено, тому усунення порушень, які не входять до компетенції відповідача, є безпідставним.

Суд звертає увагу на те, що, дійсно, перевіряючи обґрунтованість позовних вимог відповідного органу ДСНС України про застосування заходів реагування, суд має перевірити: 1) відповідність виявлених порушень з вимогами законодавства, що регулюють дані правовідносини; 2) встановити обсяг та «вагу» зазначених в акті перевірки порушень на предмет існування реальної загрози життю та здоров`ю людей (працівників, відвідувачів); 3) оцінити зібрані під час розгляду спору по суті докази від усіх сторін на предмет здійснення суб`єктом господарювання заходів по усуненню порушень, виявлених під час перевірочного заходу (вжиття заходів по ініціюванню проведення позапланової перевірки, часткове/повне усунення виявлених порушень, пріоритет усунення реальних загроз над «паперовими порушеннями» тощо); 4) надати оцінку спірним правовідносинам щодо наявності/відсутності підстав для застосування заходів реагування.

Суд наголошує на тому, що застосування заходів реагування спрямовано не як санкція для відповідача, а виключно для забезпечення безпеки життя та здоров`я людей, які працюють у приміщенні та відвідують його, від будь-якого ризику настання небезпечних чинників, а захід реагування має тимчасовий та спонукаючий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень.

Крім того, суд звертає увагу на те, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі (відповідно іншого аналогічного об`єкту), позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Так, суд вважає, що більшість виявлених порушень, які могли нести реальну загрозу у приміщенні, яким користується відповідач, було усунуто суб`єктом господарювання та підтверджується матеріалами справи, а інші ж порушення, що не були усунуті в частині не входять до компетенції відповідача, а в частині - виходячи з їх суті та можливих ризиків настання надзвичайної ситуації, не є співрозмірним для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення будівлі.

З огляду на це, оцінюванню підлягає питання, чи є захід реагування співрозмірним до мети його застосування і що таке втручання у права відповідача буде пропорційним і, таким чином, буде досягнуто справедливий баланс між інтересами відповідача та публічними інтересами.

Метою застосування такого запобіжного заходу як повне зупинення експлуатації будівлі певного суб`єкта господарювання є настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. При цьому, також важливою умовою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованих підстав для застосування саме конкретного заходу реагування та його адекватність виявленим порушенням. Отже при застосуванні заходів до суб`єкта господарювання повинен враховуватися принцип пропорційності.

Також, необхідно зазначити, якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки стали спірними та перейшли у площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, що оцінюється судом при вирішення спору, поряд з іншими доказами.

Під час прийняття судом враховуються не лише обставини і підстави, які спонукали позивача, як суб`єкта владних повноважень, звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існували на час ухвалення судового рішення. Застосування заходу реагування після з`ясування того факту, що зазначені в акті перевірки порушення усунуті, втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

З цього питання Верховний Суд неодноразово формував правовий висновок про наявність реальної загрози саме на момент ухвалення рішення судом, адже зупинення роботи підприємства - це крайня необхідність під час існування загрози а не постфактум, адже такий захід не є покаранням, а є превентивним заходом. (Постанова Верховного Суду від 28 травня 2019 року у справі №819/1850/17).

Отже, висновок про те, що належним доказом усунення порушення є тільки акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, є безпідставними. Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 19 вересня 2019 року (справа № 826/19328/16) та від 18 вересня 2018 року (справа № 826/12258/14).

Суд також звертає увагу на пункт 168 рішення Європейського суду з прав людини у справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року (Заява № 19336/04) у якому зазначено, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції» (Sporrong and Lonn rothv. Sweden), пп. 69 і 73, SeriesA № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішеннявід 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (James and Othersv. The United Kingdom), п. 50, SeriesA № 98).

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною першою-третьою статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, висновки позивача про застосування до відповідача заходів реагування шляхом зупинення експлуатації будівлі за адресою: проспект Миру, 53, м. Чернігів є необґрунтованими, тобто зроблені без урахування всіх обставин, що мають значення для вчинення таких дій, не пропорційно, тобто без дотримання балансу між будь-якими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямована ця дія, тому в задоволенні позову слід відмовити.

Враховуючи вимоги ст. 139 КАС України судові витрати у цій справі стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Позивач: Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, проспект Миру, 190-а, м.Чернігів,14037, .

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо комерційна фірма «Сінком Чернігів», проспект Миру,53,м.Чернігів,14000, . Повний текст рішення виготовлено 07 травня 2020 року.

Суддя І.І. Соломко