Справа № 826/12886/17
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2020-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

05 травня 2020 року

Київ

справа №826/12886/17

адміністративне провадження №К/9901/48928/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Желєзного І.В.,

суддів: Берназюка Я.О., Чиркіна С.М.,

розглянувши у письмовому провадженні

касаційну скаргу приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва у складі судді Чудак О.М. від 15 січня 2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О., Губської О.А. від 12 квітня 2018 року

у справі № 826/12886/17

за позовом ОСОБА_1

до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку,

треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет позову, на стороні позивача - публічне акціонерне товариство "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд", на стороні відповідача - приватне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд",

про визнання протиправними дій та бездіяльності,

ВСТАНОВИВ:

І. РУХ СПРАВИ

1. У жовтні 2017 року ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до суду з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі також - відповідач, НКЦПФР), за участю третіх осіб: публічного акціонерного товариства "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" (далі також - ПАТ "ПТІ "Київоргбуд"), приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" (далі також - ПрАТ "ХК "Київміськбуд"), в якому просив суд:

1.1 визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо виконання вимог положень Порядку нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерних товариств, затвердженого рішенням НКЦПФР від 25 жовтня 2012 року №1518 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 16 листопада 2012 року за №1923/22235, що полягала:

- у неповідомленні ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" у письмовій формі про проведення нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", скликаних на 28 серпня 2017 року до початку реєстрації акціонерів;

- у фактичному невиході представників відповідача 28 серпня 2017 року за місцем проведення позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" (м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень №7, приміщення №4);

- у фактичному нездійсненні нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", скликаних та проведених 28 серпня 2017 року за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень № 7, приміщення № 4;

1.2 визнати протиправними дії відповідача щодо складання та оформлення 28 серпня 2017 року протоколу нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства - на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", скликаних та проведених 28 серпня 2017 року.

2. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 січня 2018 року позов задоволено частково. Визнано протиправними дії НКЦПФР в особі представників Департаменту у Центральному регіоні щодо складання та оформлення 28 серпня 2017 року протоколу нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства - на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", скликаних та проведених 28 серпня 2017 року. В іншій частині позову відмовлено.

3. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року апеляційні скарги ПрАТ "ХК "Київміськбуд" та НКЦПФР задоволено. Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 січня 2018 року скасовано та прийнято нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

4. 24 квітня 2018 року від ПрАТ "ХК "Київміськбуд" до Верховного Суду надійшла касаційна скарга на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року, в якій просить їх скасувати та передати справу на новий розгляд.

5. Ухвалою Верховного Суду від 21 травня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі.

6. 11 червня 2018 року від позивача та ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" до суду надійшли відзиви на касаційну скаргу, в яких просять залишити таку без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

7. Від позивача до суду надійшло клопотання про закриття касаційного провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 339 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

8. Судами попередніх інстанцій встановлені наступні обставини.

9. Товариством з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент" (далі також - ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент"), що діє від свого імені, але в інтересах та за рахунок активів Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду "Сьомий" товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент", на 28 серпня 2017 року о 10:00 год за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень №7, приміщення №4, скликано позачергові загальні збори акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" (загальні збори), що підтверджується повідомленням, розміщеним в офіційному друкованому виданні НКЦПФР - "Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку" від 28 липня 2017 року №141.

10. 28 липня 2017 року уповноваженою особою ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" направлено акціонерам ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" письмове повідомлення про проведення 28 серпня 2017 року загальних зборів та проект порядку денного таких зборів. У відповідних повідомленнях зазначено, що реєстрація акціонерів та їх представників для участі у загальних зборах ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" відбудеться 28 серпня 2017 року з 09:00 год до 09:45 год за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень №7, приміщення №4.

11. 04 серпня 2017 року позивачем подано до ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" пропозиції до проекту порядку денного загальних зборів, в яких запропоновано включити до останнього додаткові питання та проекти рішень з цих питань.

12. 17 серпня 2017 року ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" у виданні "Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку" від 17 серпня 2017 року №155 розміщено повідомлення про доповнення проекту порядку денного загальних зборів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" додатковими питаннями.

13. Крім того, 28 липня 2017 року та 17 серпня 2017 року на веб-сайті ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" за посиланням: http://kievorgbud.kiev.ua/zbory розміщено інформацію про скликання загальних зборів та про внесення змін до проекту порядку денного загальних зборів шляхом включення до нього нових питань.

14. З матеріалів справи вбачається, що до відповідача звернувся акціонер ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" ПрАТ "ХК "Київміськбуд" (вх. № 24806 від 23 серпня 2017 року) з проханням призначити представників для здійснення нагляду за реєстрацією та проведенням загальних зборів, призначених на 28 серпня 2017 року.

15. 23 серпня 2017 року ПрАТ "ХК "Київміськбуд" звернулося із листом від 22 серпня 2017 року (вих. № 02916/0/2-17) до відповідача з приводу призначення його представників для здійснення нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", скликаних на 28 серпня 2017 року.

16. 28 серпня 2017 року за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень №7, приміщення №4, у період часу з 09:00 год до 09:45 год відбулась реєстрація акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" для участі у загальних зборах, що підтверджується переліком акціонерів та їх представників, що зареєструвались для участі у загальних зборах акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" 28 серпня 2017 року, та у період часу з 10:00 год до 11:00 год проведені позачергові загальні збори акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", що підтверджується протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" №21 від 28 серпня 2017 року. Позивач був зареєстрований для участі у загальних зборах та приймав в них участь.

17. Водночас, відповідачем 28 серпня 2017 року складено протокол нагляду, зі змісту якого вбачається, що ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" повідомлено про призначення представників відповідача для здійснення нагляду повідомленням від 23 серпня 2017 року (вих. №22/01/01/16422), а реєстрація акціонерів (їх представників) ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" для участі у загальних зборах ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", призначених на 28 серпня 2017 року за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень №7, приміщення №4, у період часу з 09:00 год. до 09:45 год. не проводилась та загальні збори не проводились.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

18. Позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що відповідачем не здійснювався фактичний нагляд на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" за адресою їх проведення та у зв`язку з цим безпідставно в порушення вимог чинного законодавства представниками відповідача складено Протокол нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства.

19. Відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що його дії зі складання (28 серпня 2017 року) Протоколу нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства (протокол нагляду) вчинені відповідно до вимог чинного законодавства, оскільки 28 серпня 2017 року у період часу з 09:00 год до 09:45 год представники відповідача не виявили реєстрації акціонерів та проведення позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень №7, приміщення №4.

ІV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

20. Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що представники відповідача не здійснювали нагляд за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", скликаних та проведених 28 серпня 2017 року за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень № 7, приміщення № 4, а відтак у відповідача були відсутні правові підстави для складання відповідного протоколу нагляду.

21. Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції з прийняттям нового рішення, яким відмовлено у задоволені позову, виходив із того, що оскаржувані дії державного органу не є рішенням акціонерного товариства чи його органів, а тому не можуть вважатися такими, що безпосередньо порушують права та інтереси позивача в даній справі, у якого відсутні повноваження на представництво в суді інтересів самого товариства, а саме акціонерне товариство такі дії не оспорювало.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА ВІДЗИВУ НА НЕЇ

22. Приватне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" у касаційній скарзі не погоджується з рішенням суду апеляційної інстанції, посилаючись на те, що його висновки не відповідають дійсним обставинам, матеріалам справи, достовірним та допустимим доказам, в розумінні норм адміністративного судочинства, які б підтверджували, що представники відповідача та скаржника не з`явились за вказаною у повідомленні про проведення позачергових загальних зборів акціонерів адресою.

23. Висновки щодо відсутності реєстрації загальних зборів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" та того, що ці загальні збори не відбулись, встановлені на підставі відеозапису та комп`ютерно-технічної експертизи, проведеної ПАТ "ПТІ "Київоргбуд".

24. При цьому, висновок комп`ютерно-технічної експертизи в адміністративній справі №826/12886/17 залучений лише в суді апеляційної інстанції, що суперечить частині 4 статті 308 КАС України, оскільки ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не обґрунтовано неможливість подання такого висновку до суду першої інстанції, а суд апеляційної інстанції прийняв його, не пославшись на жодну норму права, що стало підставою для долучення такого до матеріалів справи та надання йому оцінки при прийнятті рішення.

25. Крім того, в матеріалах справи містяться докази, що між ПрАТ "ХК "Київміськбуд" та ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" розглядається господарська справа №910/15811/17, яка виникла саме з корпоративних відносин. Предметом та підставою позову є обставини щодо повідомлення недостовірної інформації про місце проведення позачергових загальних зборів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" 28 серпня 2018 року, відсутності реального проведення позачергових загальних зборів за повідомленою адресою, де мали проводитись збори, а тому судом апеляційної інстанції перевищені повноваження щодо розгляду даної справи, оскільки така підвідомча господарському суду та розглядається господарським судом.

26. Від ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" до суду надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому зазначено, що вона не підлягає задоволенню, оскільки не містить жодного посилання на порушення норм матеріального або процесуального права. Доводи скаржника зводяться лише до незгоди з прийнятим рішенням суду апеляційної інстанції та до переоцінки наявних у справі доказів. Зі змісту касаційної скарги вбачається, що скаржник просить скасувати лише рішення суду апеляційної інстанції, проте в резолютивній частині зазначено про скасування рішень суду першої та апеляційної інстанцій.

27. Скаржник необґрунтовано зазначає про безпідставне залучення судом апеляційної інстанції висновку комп`ютерно-технічної експертизи від 30 березня 2018 року № ЕС-1729-14-963.18, так як в клопотанні про його залучення зазначено, що такий висновок з об`єктивних підстав не міг бути поданий до суду першої інстанції, оскільки був складений після прийняття рішення Окружним адміністративним судом міста Києва від 15 січня 2018 року.

28. Крім того, переглядаючи справу суд апеляційної інстанції, не порушуючи предметної юрисдикції, надав правову оцінку діям представників відповідача як суб`єкта владних повноважень під час виконання контрольно-наглядових функцій щодо їх відповідності вимогам чинного законодавства.

29. Позивач у відзиві на касаційну скаргу зазначає, що при розгляді даної справи суд апеляційної інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а доводи відповідача зводиться до переоцінки доказів судом касаційної інстанції.

30. Крім того, від позивача до суду надійшло клопотання про закриття касаційного провадження у справі на підставі пункту 3 частини 1 статті 339 КАС України, оскільки скаржником не надано доказів того, що оскаржуваним рішенням суду апеляційної інстанції порушено його права.

VI. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

31. Перевіривши доводи касаційної скарги, правильність застосування норм матеріального та процесуального права, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

32. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

33. Згідно з положеннями частини 2 статті 2 КАС України в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

34. Вирішуючи клопотання позивача про закриття касаційного провадження за касаційною скаргою ПрАТ "ХК "Київміськбуд" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року у даній справі у зв`язку із тим, що скаржником не наведено жодних доказів порушення його прав, свобод та інтересів оскаржуваними рішеннями, колегія суддів зазначає наступне.

35. Пунктом 3 частини 1 статті 339 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом першої чи апеляційної інстанції питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

36. Як вбачається з матеріалів справи, 08 листопада 2017 року судом першої інстанції до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, залучено ПрАТ "ХК "Київміськбуд", у зв`язку з тим, що судове рішення у справі може вплинути на його права та обов`язки.

37. Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для закриття касаційного провадження за касаційною скаргою ПрАТ "ХК "Київміськбуд", оскільки така подана відповідно до вимог КАС України, що також було предметом дослідження під час відкриття касаційного провадження у справі.

38. Правові засади здійснення державного регулювання ринку цінних паперів та державного контролю за випуском і обігом цінних паперів та їх похідних в Україні визначено Законом України від 30 жовтня 1996 року №448/96-ВР "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні" (далі - Закону №448/96-ВР).

39. Відповідно до статті 1 Закону №448/96-ВР державне регулювання ринку цінних паперів - здійснення державою комплексних заходів щодо упорядкування, контролю, нагляду за ринком цінних паперів та їх похідних та запобігання зловживанням і порушенням у цій сфері.

40. Згідно з частиною 1 статті 5 Закону №448/96-ВР державне регулювання ринку цінних паперів здійснює НКЦПФР. Інші державні органи здійснюють контроль за діяльністю учасників ринку цінних паперів у межах своїх повноважень, визначених чинним законодавством.

41. За приписами частини 4 статті 40 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що НКЦПФР може призначати своїх представників для нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків. Про призначення таких представників товариство повідомляється письмово до початку реєстрації акціонерів. Посадові особи акціонерного товариства зобов`язані забезпечити вільний доступ представників акціонерів (акціонера) та/або Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків.

42. Відповідно до пункту 2 розд. 1 Порядку нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерних товариств, затвердженого рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку 25 жовтня 2012 року № 1518 (далі - Порядок № 1518, чинний на момент виникнення спірних правовідносин), представники Комісії здійснюють нагляд за дотриманням вимог законодавства про цінні папери та акціонерні товариства при проведенні реєстрації акціонерів (їх представників), проведенні загальних зборів, голосуванні та підбитті його підсумків на загальних зборах акціонерних товариств.

43. Пунктом 4 розд. 2 Порядку № 1518 встановлено, що за наявності підстав, передбачених пунктом 1 цього розділу, для призначення представників Комісії структурний підрозділ центрального апарату Комісії, на який покладено функції щодо організації, координації та здійснення контрольно-ревізійної діяльності, готує та вносить на розгляд голови Комісії та/або члена Комісії, який має повноваження згідно з розподілом обов`язків відповідно до наказу голови Комісії, пропозиції щодо призначення представників Комісії та визначення обсягу нагляду.

44. Згідно з пунктом 1 розд. 2 Порядку № 1518 передбачено, що представники Комісії, що здійснюють нагляд, можуть призначатися, в тому числі, за зверненням акціонера(ів) (їх представників за довіреністю), повноваження якого (яких) підтверджені випискою з рахунку в цінних паперах (особового рахунку), складеною на дату після повідомлення про проведення загальних зборів.

45. Рішення про призначення представників Комісії для здійснення нагляду оформлюється дорученням на здійснення нагляду за реєстрацією акціонерів та/або проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства за формою, визначеною додатком 1 (пункт 5 розд. 2 Порядку № 1518).

46. Відповідно до пунктів 1-3 розд. ІІІ Порядку №1518 структурний підрозділ центрального апарату Комісії, на який покладено функції щодо організації, координації та здійснення контрольно-ревізійної діяльності, або територіальні органи Комісії письмово повідомляють акціонерне товариство про призначення Представників Комісії до початку реєстрації акціонерів для участі у загальних зборах та у разі потреби відповідно до Закону України "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні" визначають перелік документів, необхідних для надання їх контрольній групі при здійсненні Нагляду.

47. Повідомлення про призначення Представників Комісії для здійснення нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства за формою, встановленою додатком 2, надсилається акціонерному товариству поштою (рекомендованим листом) та, у разі необхідності, факсом або вручається під підпис голові, або члену наглядової ради товариства, або керівнику виконавчого органу товариства (у разі їх відсутності - іншій особі, відповідальній за проведення реєстрації акціонерів та/або проведення загальних зборів акціонерів) до початку реєстрації акціонерів.

48. При особистому врученні Повідомлення зазначеній особі ставиться відмітка на копії повідомлення про його отримання. При цьому зазначаються прізвище, ім`я, по батькові цієї особи, дата та час отримання Повідомлення, підпис особи, яка отримала Повідомлення.

49. Підтвердженням своєчасного повідомлення акціонерного товариства про призначення Представників Комісії є: при направленні Повідомлення поштою - другий примірник Повідомлення, що містить вихідний реєстраційний номер Комісії або її територіального органу, та реєстр про відправлення кореспонденції; при передачі Повідомлення факсом - інформація про проходження факсу; при врученні під підпис особам, зазначеним у пункті 2 цього розділу, - відмітка на копії Повідомлення, а у випадку відмови в отриманні Повідомлення цими особами - відмітка про відмову (здійснюється керівником та членами контрольної групи та засвідчується їх підписами.

50. Пунктами 4-10 розд. ІІІ Порядку №1518 визначені права та обов`язки представників Комісії перед початком та під час здійснення нагляду за реєстрацією акціонерів та нагляду за проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерних товариств.

51. Так, відповідно до пунктів 1, 2 розділу ІV Порядку №1518, за результатами нагляду контрольна група складає протокол у двох примірниках. У протоколі відображаються результати нагляду відповідно до повноважень, наданих представникам Комісії дорученням.

52. Протокол після підписання його всіма членами контрольної групи підписується також посадовою особою акціонерного товариства та/або особою, уповноваженою на скликання загальних зборів, проведення реєстрації акціонерів (їх представників), проведення загальних зборів, голосування та підбиття його підсумків на загальних зборах акціонерних товариств, та/або представником юридичної особи, яка веде облік права власності на акції товариства, і один примірник протоколу вручається цій особі, про що зазначається у другому примірнику. Протокол вручається у день завершення проведення нагляду (п. 6 ІV Порядку №1518).

53. Аналіз наведених норм законодавства дає підстави вважати, що протокол нагляду складається контрольною групою Комісії лише за результатами нагляду за місцем проведення загальних зборів, яке вказане у повідомленні про проведення загальних зборів акціонерного товариства.

54. Судами попередніх інстанцій встановлено, що 23 серпня 2017 року голова НКЦПФР - Хромаєв Т.З. , доручив контрольній групі у складі: керівника контрольної групи - ОСОБА_3 , члена контрольної групи - ОСОБА_4 здійснювати нагляд за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", які були призначені на 28 серпня 2017 року, про що згідно вимог Порядку № 1518 надав доручення № 2Е-КП.

55. 28 серпня 2017 року члени контрольної групи НКЦПФР у зазначений у повідомленнях час за місцем реєстрації і проведення загальних зборів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", а саме за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень №7, приміщення №4 не знайшли.

56. Колегія суддів апеляційної інстанції погодилась з висновками суду першої інстанції, що фактично представники НКЦПФР при здійсненні нагляду до конкретного приміщення, в якому проводилися загальні збори, не прибули, проте, висновки, що загальні збори не відбулися, а реєстрація учасників зборів не проводилася, НКЦПФР були відображені у протоколі нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерного товариства ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" від 28 серпня 2017 року. У протоколі було зафіксовано, що реєстрація акціонерів для участі у загальних зборах ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8, 2-й поверх, група приміщень № 7, приміщення № 4, у період часу з 9-00 до 9-45 не проводилась, загальні збори не відбулись.

57. Зазначені обставини були предметом дослідження також у справі №910/15811/17 за позовом ПрАТ "ХК "Київміськбуд" до ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - НКЦПФР, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ТОВ "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент" про визнання недійсним рішення загальних зборів, за наслідками розгляду якої судом першої та апеляційної інстанції прийнято рішення про задоволення позову. При цьому, Верховний Суд у постанові від 06 лютого 2020 року зазначив, що за адресою: м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 8 знаходиться два нежитлових приміщення (будівлі). В одній з будівель у визначені у повідомленні про проведення позачергових загальних зборів акціонерного товариства дату та час здійснювалася реєстрація акціонерів та відбулося подальше проведення загальних зборів ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", проте представники ПрАТ "ХК "Київміськбуд" та відповідача перебували у вказаний час в іншій будівлі, яка знаходилась за цією ж адресою.

58. Щодо посилань скаржника на безпідставне (всупереч вимогам частини 4 статті 308 КАС України) прийняття (залучення) судом апеляційної інстанції, як доказу, висновку комп`ютерно-технічної експертизи від 30 березня 2018 року № ЕС-1729-14-963.18, колегія суддів зазначає наступне.

59. Частиною 4 статті 308 КАС України передбачено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

60. В клопотанні ПАТ "ПТІ Київоргбуд" про долучення доказів до матеріалів справи від 06 квітня 2018 року № 11995 вказав, що зазначений вище висновок не міг бути поданий до суду першої інстанції, оскільки був складений вже після прийняття рішення у справі судом першої інстанції (від 15 січня 2018 року).

61. Враховуючи зазначене, колегія суддів погоджується з доводами ПАТ "ПТІ Київоргбуд" про те, що скаржник необґрунтовано посилається на безпідставне залучення судом апеляційної інстанції висновку експертизи, оскільки такий висновок з об`єктивних підстав не міг бути поданий до суду першої інстанції.

62. Крім того, відповідно до виписки про стан рахунку в цінних паперах станом на 09 жовтня 2017 року ОСОБА_1 є власником однієї акції ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" номінальною вартістю 0,25 грн, що становить 0,0001% у статутному капіталі товариства.

63. Порушення своїх прав діями та бездіяльністю відповідача в ході проведення нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерних товариств, які є предметом оскарження у даній справі, позивач мотивував тим, що він є акціонером ПАТ "ПТІ "Київоргбуд", тобто має корпоративні права, та зазначав, що ним було ініційовано внесення питань до порядку денного загальних зборів товариства.

64. Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

65. У рішенні Конституційного суду України від 01 грудня 2004 року по справі № 1-10/2004 за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) зазначено, що акціонер може захищати свої права та охоронювані законом інтереси шляхом звернення до суду у випадку їх порушення, оспорювання чи невизнання самим акціонерним товариством, учасником якого він є, органами чи іншими акціонерами цього товариства.

66. Тобто, законодавство (Цивільний процесуальний кодекс України, Господарський процесуальний кодекс України та інші) не виключає й можливості звернення акціонера до суду за захистом охоронюваних законом інтересів акціонерного товариства, учасником якого він є, але за належно оформленим уповноваженням цього товариства або якщо таке право надається йому статутом останнього.

67. При цьому, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

68. Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законодавстві право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

69. При цьому особа на власний розсуд визначає, чи порушені її права, свободи чи інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Водночас задоволення відповідних вимог особи можливе лише в разі об`єктивної наявності порушення, тобто встановлення, що рішення, дія або бездіяльність протиправно породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки цієї особи у сфері публічно-правових відносин.

70. Акціонер може захищати свої безпосередні права чи охоронювані законом інтереси шляхом звернення до суду у випадку їх порушення, оспорювання чи невизнання самим акціонерним товариством, учасником якого він є, органами чи іншими акціонерами цього товариства.

71. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01 серпня 2017 року у справі № 21-4054а16 (826/2607/16).

72. Згідно з пунктом 8 статті 2 Закону України "Про акціонерні товариства", корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

73. Порядок судового захисту порушених будь-ким, у тому числі третіми особами, прав та інтересів акціонерного товариства, які не можуть вважатися тотожними простій сукупності індивідуальних охоронюваних законом інтересів його акціонерів, визначається законом.

74. Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що законодавством не передбачено право акціонера звертатись до суду за захистом прав акціонерного товариства, крім випадків, коли він уповноважений на це відповідним акціонерним товариством, або якщо таке право надається йому статутом акціонерного товариства.

75. У справі, що розглядається, позивач оскаржує дії та бездіяльність НКЦПФР при проведенні нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах акціонерних товариств, тобто фактично оскаржує сам протокол нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям підсумків на загальних зборах акціонерного товариства ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» від 28 серпня 2017 року. При цьому позивач як власник однієї акції ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" номінальною вартістю 0,25 грн, що становить 0,0001% у статутному капіталі товариства, був зареєстрований для участі у загальних зборах та приймав в них участь. Крім того, позивач не довів, що він звертався до товариства як акціонер з проханням ініціювати такий спір і товариство відмовило йому у цьому або об`єктивно було позбавлене можливості вчинити такі дії.

76. Оскаржувані дії державного органу (які не є рішенням акціонерного товариства чи його органів) фактично зводяться до оскарження протоколу нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям підсумків на загальних зборах акціонерного товариства ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» від 28 серпня 2017 року (який стосується ПАТ «ПТІ «Київоргбуд»), а тому не можуть вважатися такими, що безпосередньо порушують права та інтереси позивача по даній справі, у якого, в той же час, відсутні повноваження на представництво в суді інтересів самого товариства. При цьому, саме акціонерне товариство такі дії не оспорювало.

77. Інші аргументи касаційної скарги не спростовують висновки суду апеляційної інстанції, зводяться до переоцінки доказів і свідчать про незгоду скаржника із правовою оцінкою судів щодо обставин справи, які суди встановили у процесі її розгляду. Водночас, за приписами частини 2 статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

78. Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

79. Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

80. Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

81. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

82. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

83. На підставі викладеного, Верховний Суд констатує, що у оскаржуваному судовому рішенні надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суд апеляційної інстанції під час розгляду справи не допустив порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи, відповідно підстави для скасування чи зміни оскаржених судових рішень відсутні.

84. Зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

85. Оскільки колегія суддів залишає в силі рішення суду апеляційної інстанції, то відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не підлягають новому розподілу.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про закриття касаційного провадження у даній справі відмовити.

Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" залишити без задоволення, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Желєзний

Я.О. Берназюк

С.М.Чиркін