Справа № 540/452/20
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2020-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

08 травня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/452/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши у порядку письмового провадження процесуальні питання в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Суворовського районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання неправомірними дій державного виконавця, скасування постанов про арешт нерухомого майна та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

21 лютого 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач 1, ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 (далі - позивач 2, ОСОБА_2 ) ( разом - позивачі) звернулися до суду з позовом до Суворовського районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (далі - відповідач, Суворовський РВ ДВС у м. Херсоні), у якому просять:

- визнати дії державного виконавця Колесник Ю.В. ВДВС Суворовського РУЮ в Херсонській області щодо винесення постанов відповідно до майна ОСОБА_2 - 30.01.2004 р., ОСОБА_1 - 12.08.2004 р. про арешт нерухомого майна, а саме житлового будинку з сараєм та відповідними надвірними спорудженнями, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 - неправомірними та скасувати зазначені постанови;

- зобов`язати Суворовський районний відділ виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції внести відомості про скасування зазначених постанов до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Ухвалою суду від 10.03.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 27 березня 2020 р.

Ухвалою суду від 27.03.2020 року вирішено продовжити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Частиною 8 статті 262 КАС України, серед іншого, передбачено, що при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву ( частина 2 ст. 159 цього Кодексу).

При цьому, подання заяв по суті справи є правом учасників справи ( ч. 4 ст. 159 цього Кодексу).

Положення частин 3 та 4 ст. ст. 162 КАС України визначають, що копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Крім того, частиною 9 цієї статі КАС України також передбачено, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.03.2020 року представником відповідача в електронній формі надано до суду відзив на позовну заяву.

Разом з тим, відповідачем не надано документів, що підтверджують надіслання відзиву та доданих до нього доказів позивачам, що є порушенням ч. 4 ст. 162 КАС України.

З огляду на викладене суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача надати до суду докази такого направлення.

При цьому, ознайомившись зі змістом відзиву на позов, суд вказує, що за позицією Суворовського РВ ДВС у м. Херсоні позивачами пропущено строк звернення до суду, встановленого ст. 122 КАС України, оскільки відповіді на запити позивачів були надані у квітні 2018 року.

Надаючи правову оцінку вказаному доводу відповідача, суд враховує наступне.

Строк звернення до адміністративного суду регламентовано статтею 122 КАС України, якою, передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. ( частина 2 цієї статі КАС України).

Публічно-правовий спір - спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій ( абз. 2 п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, цей строк обмежує час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Звернення до суду пропуском цього строку за відсутності поважних причин позбавляє таку особу права захисту в судовому порядку.

При цьому, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо визначення початку або встановлення такого строку, то суд відмічає, що такий початок починає своє обчислення з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В даному випадку, законодавцем встановлена альтернативність такого обчислення, при чому в одному випадку це день об`єктивно достовірної та беззаперечної обізнаності такої особи, в іншому випадку таке обчислення повинно здійснюватися із можливості бути обізнаним про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (умовно), тобто встановлена так би мовити можлива обов`язковість бути обізнаним про ті обставини, що впливають або мають безпосередній вплив на відповідне порушення прав.

При чому, суд зазначає, що законодавець пов`язує початок обчислення строку з не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Як вбачається зі змісту позову, звертаючись до суду з даним позовом позивачі пов`язують порушення своїх прав з оскаржуваними діями та постановами державного виконавця Колесник Ю.В . ВДВС Суворовського РУЮ в Херсонській області про арешт нерухомого майна, прийнятими відносно майна ОСОБА_2 - 30.01.2004 р., а відносно майна ОСОБА_1 - 12.08.2004 р . , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 54811799 від 10.03.2016 р., копія якого долучено до позовної заяви.

Ознайомившись зі змістом вказаного витягу судом встановлено, що дійсно у розділі "Актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень" наявні відомості про обтяження нерухомого майна, власниками яких є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , з зазначенням підстав виникнення обтяження "постанова, серія та номер: б/н, виданий 30.01.2004, видавник: Державна виконавча служба Суворов. р-ного управ. юстиції" та "постанова, серія та номер: -, виданий 12.08.2004, видавник: ВДВС Суворовське РУЮ-ДВ: Колесник Ю.В. "

З огляду на викладене, суд вважає, що про порушення своїх прав позивачам стало відомо у березні 2016 р. після отримання витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Натомість, до суду позивачі звернулись лише 21.02.2020 р., тобто більше, ніж через чотири роки, що свідчить про пропуск позивачами шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Крім того, зі змісту позову вбачається, що підставою звернення до суду з вказаним позовом стали відповідь Суворовського районного ВДВС м. Херсон ГТУЮ у Херсонській області від 19.04.2018 р. за № 17580, адресована ОСОБА_2 , а також відповідь Суворовського районного ВДВС м. Херсон ГТУЮ у Херсонській області від 20.04.2018 р. за № 17897, адресована представнику за довіреністю Сьоміну О.А., якими було повідомлено позивачів про те, що згідно даних Автоматизованої системи виконавчого провадження на виконанні відділу відсутні виконавчі провадження відносно ОСОБА_2 у 2004 році. Додатково повідомлено, що відповідно до ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Натомість, навіть приймаючи до уваги вказані відповіді відповідача від квітня 2018 року, то позивачами також пропущено вказаний строк звернення до суду з даним позовом більше, ніж півтора року.

Частиною 3 статті 123 КАС України передбачено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому, приписи статті 123 КАС України передбачають право особи після відкриття провадження подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Враховуючи, що відповідно до ст. 123 КАС України подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду є правом позивача, суд вважає за необхідне встановити позивачам строк подання таких заяв, та зобов`язати останніх у разі їх подання надати докази поважності причин пропуску такого строку.

При цьому, вирішуючи вказане питання суд відповідно до частини 5 ст. 242 КАС України враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права.

Так, у постанові від 08.08.2019 року по справі № 480/106/19 Верховний Суд зазначив, що права особи на подачу заяви про поновлення строку, обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду, передбачені ч. 3 ст. 123 КАС України, мають бути реалізовані шляхом проведення судом підготовчого судового засідання з метою з`ясування відповідної позиції позивача з приводу пропуску ним строку звернення до суду з наданням йому можливості навести поважні причини такого пропуску, а у разі розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, яке, в силу вимог процесуального закону, не передбачає проведення підготовчого засідання, таке право може забезпечуватись шляхом проведення судового засідання із викликом сторін по справі, або переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Як зазначалось вище, ухвалою суду від 10.03.2020 року про відкриття провадження у справі вирішено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.

Проте, виявивши факт пропуску позивачем строку звернення до суду після відкриття провадження у справі, суд з метою з`ясування позиції позивачів щодо причин пропуску ними такого строку вважає за необхідне перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КАС України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Визначаючись з датою призначення підготовчого засідання суд враховує положення постанови КМ України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", зі змінами, внесеними постановами КМ України від 25.03.2020 р. № 239, від 22.04.2020 р. № 291 та від 04.05.2020 р. № 343, якими запроваджено до 22 травня 2020 року на усій території України карантин.

Крім того, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 30.03.2020 № 540-IX, який набрав чинності 02.04.2020 р., розділ VI " Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3 яким визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

З огляду на викладене суд вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів та визначити дату підготовчого засідання поза межами встановленого строку карантину, тобто після 22.05.2020 р.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал. (ч. 2 ст. 241 КАС України)

На підставі викладеного, керуючись ст. 122, 123, 171, 173, 241, 257 КАС України, суд

ухвалив:

Перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Розпочати підготовку справи до судового розгляду.

Продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Призначити підготовче засідання 28 травня 2020 р. о 15:00 год. в приміщенні Херсонського окружного адміністративного суду за адресою: м. Херсон, вул. Філатова,29.

Викликати для участі в підготовчому засіданні учасників справи (їх представників).

Зобов`язати Суворовський районний відділ державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надати суду документи, що підтверджують надіслання відзиву та доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Встановити позивачам строк подання заяв про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з доказами поважності причин його пропуску - до 25 травня 2020 р.

Запропонувати позивачам направити копію їх заяв про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з доказами поважності причин його пропуску відповідачу.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на неї включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя В.А. Дубровна