Справа № 826/12191/18
Суддя: Мороз Л.Л.
Дата ухвалення: 2020-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

07 травня 2020 року

Київ

справа №826/12191/18

адміністративне провадження №К/9901/12695/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Мороз Л.Л.,

суддів: Бучик А.Ю., Рибачука А.І.,

розглянувши у порядку попереднього розгляду у касаційній інстанції адміністративну справу № 826/12191/18

за позовом Компанії "Глоунер Трейд ЛП" до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни, Державного реєстратора Комунального підприємства "Бюро державної реєстрації" Пекаря Андрія Львовича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни, треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування рішень, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою адвоката Огулькової Анни Миколаївни, як представника Компанії "Глоунер Трейд ЛП", на окрему ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду 13 березня 2019 року, постановлену у складі: головуючого судді Кузьмишиної О.М., суддів: Пилипенко О.Є., Сорочка Є.О.,

в с т а н о в и в :

Компанія «Глоунер Трейд ЛП» звернулася до суду з позовом, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40069178 від 12.03.2018, яким: зареєстровано припинення (реєстрація переходу прав) права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1, від компанії «Глоунер Трейд ЛП» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; зареєстровано право власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»;

- визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро державної реєстрації» Пекаря Андрія Львовича індексний номер: 40342032 від 27.03.2018, яким: зареєстроване відкриття розділу 000; завершено відкриття розділу 000; зареєстроване право власності ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) - земельну ділянку, кадастровий номер: :82:104:0013, загальна площа якої становить 0,07 га, цільове призначення якої є будівництво та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, що розміщена за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро державної реєстрації» Пекаря Андрія Львовича, індексний номер: 40342123 від 27.03.2018, яким: скасовано реєстраційну дію - перехід права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1, від компанії «Глоунер Трейд ЛП» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1, за Товариством з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; скасовано реєстраційну дію - перехід права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 від ОСОБА_3 до компанії «Глоунер Трейд ЛП»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 за компанією «Глоунер Трейд ЛП»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 ; скасовано відкриття розділу, реєстрацію об`єкта нерухомого майна №000;

- визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни про державну реєстрацію обтяження прав, індексний номер: 40578652 від 11.04.2018 та іншого речового права індексний номер: 40582010 від 11.04.2018, якими зареєстровано іпотеку та заборону відчуження на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 від ОСОБА_2 .

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 27 грудня 2018 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40069178 від 12.03.2018, яким: зареєстровано припинення (реєстрація переходу прав) права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 , від компанії «Глоунер Трейд ЛП» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; зареєстровано право власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані».

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро державної реєстрації», м. Київ Пекаря Андрія Львовича, індексний номер: 40342032 від 27.03.2018, яким: зареєстроване відкриття розділу 000; завершено відкриття розділу 000; зареєстроване право власності ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) - земельну ділянку, кадастровий номер: :82:104:0013, загальна площа якої становить 0,07 га, цільове призначення якої є будівництво та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, що розміщена за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро державної реєстрації», м. Київ Пекаря Андрія Львовича, індексний номер: 40342123 від 27.03.2018, яким: скасовано реєстраційну дію - перехід права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1, від компанії «Глоунер Трейд ЛП» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1, за Товариством з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; скасовано реєстраційну дію - перехід права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 від ОСОБА_3 до компанії «Глоунер Трейд ЛП»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 за компанією «Глоунер Трейд ЛП»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 ; скасовано відкриття розділу, реєстрацію об`єкта нерухомого майна № 000 .

Скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни про державну реєстрацію обтяження прав, індексний номер: 40578652 від 11.04.2018, якими зареєстровано іпотеку на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни про державну реєстрацію іншого речового права індексний номер: 40582010 від 11.04.2018, якими зареєстровано заборону відчуження на земельну ділянку кадастровий номер :82:104:0013, яка розташована в АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, представником ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, в якій останній просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким провадження у справі закрити.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.02.2019 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні на 13.03.2019 р. о 14 год. 30 хв. у складі колегії суддів: головуючий суддя - Кузьмишина О.М., судді: Пилипенко О.Є., Сорочко Є.О.

13.03.2019 до Шостого апеляційного адміністративного суду за вх. № 9324 від представника Компанії «Глоунер Трейд ЛП» - адвоката Огулькової Анни Миколаївни надійшла заява про відвід колегії суддів, яка мотивована упередженістю складу суду, що полягає в тому, що під час визначення складу суду, порушено порядок його визначення.

На думку адвоката позивача, порушення порядку визначення складу суду полягає у тому, що під час визначення складу суду не було враховано тієї обставини, що головуючий суддя - Кузьмишина О.М. не мала резервного судді, який міг би замінити члена постійної колегії у разі його вибуття, мала найвищий коефіцієнт навантаження (3,7646) серед усіх суддів Шостого апеляційного адміністративного суду та виконує також адміністративні функції як Заступник голови Шостого апеляційного адміністративного суду.

Враховуючи викладене, адвокат Огулькова А.М. вважає, що існує припущення про ймовірне втручання в систему автоматизованого розподілу судових справ з метою призначення саме колегії суддів під головуванням судді Кузьмишиної О.М.

За результатами розгляду зазначеної заяви про відвід колегії суддів, окремою ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду 13 березня 2019 року визнано зловживанням процесуальними правами та такими, що суперечать завданню адміністративного судочинства дії представника Компанії «Глоунер Трейд ЛП» адвоката Огулькової Анни Миколаївни по заявленню завідомо безпідставного відводу суддям Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьмишиній О.М., Пилипенко О.Є., Сорочку Є.О.

Заяву представника Компанії «Глоунер Трейд ЛП» адвоката Огулькової Анни Миколаївни про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьмишиної О. М. , Пилипенко О.Є. , Сорочка Є.О. залишено без розгляду.

Ухвалу скеровано до відома Голові Ради адвокатів міста Києва та реагування Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва.

Зобов`язано Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва в місячний термін з дня отримання даної ухвали повідомити про вжиті заходи реагування відносно адвоката Огулькової Анни Миколаївни (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4657, видане 27.09.2011 Радою адвокатів Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури).

Адвокат Огулькова А.М. не погодилась із вказаним судовим рішеннями і подала касаційну скаргу з вимогами про його скасування. Вказує, з посиланням на рішення Європейського суду з прав людини, на порушення апеляційним судом норм КАС України, а також Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Зокрема, вказує на порушення апеляційним судом порядку розгляду відводу, встановленого ст.40 КАС України.

У поданому відзиві представник ОСОБА_2 - адвокат Дроздовський Л.П. просить відмовити в задоволенні скарги. Вказує, що Правилами адвокатської етики передбачено, що адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на затягування судового розгляду справи. Зазначає, що не можуть бути підставами для відводу припущення сторони про існування відповідних обставин не підтверджені належними та допустимими доказами.

Верховний Суд переглянув судове рішення у межах касаційної скарги, з`ясував правильність застосування норм матеріального та процесуального права і дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги з огляду на таке.

Згідно з пунктом 9 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Частиною першою статті 45 КАС України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

Згідно з частиною третьою статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду.

Колегія суддів зауважує, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу.

Статтею 324 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 249 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

Згідно з частиною третьою статті 249 КАС України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

Слід враховувати, що наведений у частині другій статті 45 КАС перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

У висновку N 3 (2002) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи підкреслюється, що мета, для досягнення якої повноваження надані суддям, - дати їм можливість здійснювати правосуддя шляхом застосування закону, забезпечуючи право кожної людини реалізовувати належні йому права та/або законні інтереси, яких вона була або може бути несправедливо позбавлена.

Дійсно, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, не можуть бути підставами для відводу колегії суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Так, порядок визначення складу суду регламентується, зокрема, частиною першою статті 31 КАС України, якою передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Згідно з абзацом 2 підпункту 15.4 пункту 15 Розділу VII «Прикінцеві положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Порядок функціонування АСДС та інших підсистем в органах системи правосуддя, які прийняли рішення про їх використання, в судах загальної юрисдикції, а також права та обов`язки посадових осіб відповідних органів щодо роботи з АСДС та іншими підсистемами визначено Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 N 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.04.2015 №25) (надалі - Положення).

Розділом IV Положення визначено особливості функціонування автоматизованої системи, відповідно до яких у судах загальної юрисдикції використовуються тільки комп`ютерні програми для організації автоматизованого розподілу, документообігу, кадрового, бухгалтерського, фінансового та статистичного обліку, технічної фіксації ходу і результатів процесуальних дій, проведення відеоконференцій та відео-трансляцій, а також веб-сайти, виключні майнові права інтелектуальної власності у повному обсязі на які належать державі в особі ДСА України.

Пунктом 1 р. VIII Положення визначено, що автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.

Відповідно до пункту 6 р. VIII Положення визначено, що первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності:

1) формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи;

2) для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження;

3) із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача);

4) на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів;

5) у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.

Для колегіального розгляду судової справи або матеріалів кримінального провадження у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу (п. 16 VIII Положення).

Таким чином, автоматизований розподіл справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку з урахуванням коефіцієнтів навантаження на суддю, складності справи у вибірковому порядку та не допускає буд-якого ручного втручання.

Як встановлено, адвокат мотивує відвід колегії суддів своїми припущеннями, які не підтверджені належними та допустимими доказами, позаяк рівень навантаження на суддю, факт її перебування на адміністративній посаді та тимчасова відсутність резервного судді, який визначається з метою забезпечення виключення випадків неможливості заміни судді в колегії, не суперечить положенням чинного законодавства та жодним чином не свідчить про порушення порядку визначення складу суду.

Згідно ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Апеляційним судом встановлено, що заява представника позивача про відвід колегії суддів всупереч приписам ч. 3 ст. 39 КАС України була подана більш ніж через десять днів з дня отримання останнім ухвали про відкриття провадження у справі, а також під час проведення першого судового засідання.

Отже, вказані дії представника позивача апеляційний суд обґрунтовано визнав такими, як зловживання процесуальними правам.

На переконання колегії суддів, заявлення завідомо безпідставного відводу суддям Шостого апеляційного адміністративного суду суперечить основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню.

З огляду на це, колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду про наявність підстав для постановлення окремої ухвали.

Відповідно до частини третьої статті 343 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції, здійснивши попередній розгляд справи, залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись статтями 343, 349, 350, 354, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд, -

п о с т а н о в и в :

Касаційну скаргу адвоката Огулькової Анни Миколаївни - залишити без задоволення.

Окрему ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду 13 березня 2019 року у справі №826/12191/18 - залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

Л.Л. Мороз

А.Ю. Бучик

А.І. Рибачук,

Судді Верховного Суду