Справа № 120/200/20-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

05 травня 2020 р. справа № 120/200/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Дончик В.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги про сплату боргу

в с т а н о в и в :

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги про сплату боргу.

Ухвалою суду від 27.01.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у адміністративній справі та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження в судове засідання на 25.02.2020 року.

Ухвалою суду від 25.02.2020 року занесеною до протоколу судового засідання, за клопотанням представника позивача, розгляд справи відкладено на 18.03.2020 року.

Ухвалою суду від 18.03.2020 року за клопотанням сторін розгляд справи відкладено на 15.04.2020 року.

Ухвалою суду від 15.04.2020 року за клопотанням сторін розгляд справи відкладено на 05.05.2020 року.

У судове засідання 05.05.2020 року учасники процесу не з`явились, натомість подали втретє клопотання про відкладення розгляду справи, які мотивовані запровадженням комплексу обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

Визначаючись щодо наявності підстав для відкладення судового розгляду справи, суд вважає за необхідне зазначити, що Указом Президента України від 13.03.2020р. №87/2020 "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (з урахуванням Постанови Кабінету Міністрів України №239 від 25.03.2020р.) та Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020року №338-р "Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації" введено відповідні обмежувальні заходи, проте не зупинено (призупинено) функціонування органів державної влади, у тому числі судів, котрі наразі продовжують здійснювати правосуддя, однак з дотриманням певних норм, попереджуючих розповсюдження інфекції.

В той же час, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року №540-ІХ внесено зміни до ст.195 КАС України, якими передбачена можливість, під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Зокрема, передбачена можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, відповідно до Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23.04.2020 року №196.

Враховуючи вищевикладене, оскільки норми п. 2 ч. 2 статті 205 КАС України передбачають можливість відкладення розгляду справи, за умови наявності поважної причини неявки в судове засідання лише у випадку першої неявки в судове засідання учасників справи, в той же час, ухвалами суду від 18.03.2020 року та від 15.04.2020 року за клопотаннями представників позивача та відповідача, в зв`язку із їх неявкою в судове засідання, розгляд справи відкладався, суд дійшов висновку про відсутність законодавчо передбачених підстав для задоволення клопотання про відкладення даного судового засідання.

Частиною першою ст. 205 КАС України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе провести судове засідання у письмовому провадженні.

За правилами частини 4 статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із частини 1 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 73 КАС України).

Згідно частини третьої статті 80 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Зі змісту позовної заяви, судом з`ясовано, що предметом розгляду даної справи є зокрема встановлення правомірності прийнятих відповідачем податкових повідомлень-рішень №№ , від 28.02.2019 року. Підставою нарахування податкових зобов`язань є повідомлення АТ "УкрСибБанк" про анулювання боргу за споживчим кредитом, наданого ОСОБА_1 згідно договору № 0 від 03.09.2007 року. Обґрунтовуючи свою правову позицію, представник позивач посилається на положення п. 8 підрозділу І Розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України.

Відповідно до вищезазначених положень, не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.

Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Таким чином, зазначені норми Податкового кодексу України, можливо застосувати у вказаній справі, виключно за умови наявності факту зміни валюти зобов`язання з іноземної валюти у гривню, за споживчим кредитом, наданим ОСОБА_1 згідно договору № 0 від 03.09.2007 року.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, який в постанові від 25 листопада 2019 року у справі № 500/2252/18 вказав: "...... отже, для правильного встановлення правової природи анульованого (прощеного) кредитором боргу (кредиту) позивача (як курсової різниці, розрахованої відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, або додаткового блага, яке підлягає включенню до загального оподатковуваного доходу фізичної особи) необхідною умовою є дослідження судом характеру угоди між кредитором та позичальником щодо відповідної реструктуризації боргу та прощення його частини .....".

На вказані обставини було наголошено судом представнику позивача під час розгляду справи в судовому засіданні 25.02.2020 року та запропоновано надати до суду, як обґрунтування свого позову, доказ зміни валюти зобов`язання в іноземній валюті, Доллар США (USD), за споживчим кредитом, наданим ОСОБА_1 на гривню.

В той же час, станом на 05.05.2020 року таких доказів представником позивача не надано, причин ненадання суду не повідомлено, в зв`язку з чим, з метою вжиття заходів задля правильного встановлення правової природи анульованого (прощеного) кредитором боргу (кредиту) позивача, суд вважає за необхідне витребувати у позивача докази існування угоди між АТ "Укрсиббанк" (кредитором) та ОСОБА_1 (позичальником) щодо відповідної реструктуризації боргу та прощення його частини.

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що частиною 7 статті 80 КАС України визначено, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом (ч. 8 ст. 80 КАС України).

Враховуючи вище викладені обставини, в зв`язку із необхідністю витребування додаткових доказів, що необхідні для розгляду цієї справи, суд, керуючись положеннями ст. 205 КАС України, приходить до висновку про наявність підстав для відкладення судового засідання.

Керуючись ст.ст. 4,9, 44, 49, 52, 72,73, 80, 205, 223, 248, 256 КАС України суд, -

у х в а л и в :

Витребувати у позивача (представника позивача) та зобов`язати надати суду до 01.06.2020 року докази угоди між АТ "Укрсиббанк" (кредитором) та ОСОБА_1 (позичальником) щодо відповідної реструктуризації боргу та прощення його частини, відповідно до Договору про надання споживчого кредиту № 0 від 03.09.2007 року.

У разі невиконання вимог ухвали суду повідомити суд про причини такого невиконання.

Попередити позивача (представника позивача) про те, що згідно частини першої статті 149 КАС України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

- невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

- зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до частини 3 статті 149 КАС України, у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Відкласти судовий розгляд заяви на 02 червня 2020 р. о 11:30 год. в залі судового засідання № 6 Вінницького окружного адміністративного суду м. Вінниця, вул.Брацлавська,14.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до 6 КАС України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту постановлення

Суддя Дончик Віталій Володимирович