Справа № 520/2495/2020
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2020-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

07.05.2020 справа № 520/2495/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шляхової О.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача про роз`яснення рішення за позовом за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Харківської області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.04.2020 по справі №520/2495/2020 задоволено у повному обсязі адміністративний позов ОСОБА_1 до прокуратури Харківської області про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника прокурора Жовтневого району м. Харкова звернуто до негайного виконання.

29 квітня 2020 року на адресу Харківського адміністративного суду надійшла заява від 28.04.2020 року Прокуратури Харківської області про роз`яснення судового рішення щодо порядку та механізму його виконання.

Прокуратурою Харківської області зазначено, що на час виконання судового рішення у штатних розписах прокуратур Харківської області та оперативних працівників відсутня посада заступника прокурора Жовтневого району м. Харкова, як і зазначена прокуратура.

Так, 15.07.2015 року набрав чинності Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-УІІ (далі - Закон), та відповідно до вимог ч.1 ст.12, п.1 розділу ХІІ Закону, з 15.12.2015 у системі прокуратури України діють місцеві прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція визначається в Додатку до цього Закону.

На виконання вимог Закону наказом Генерального прокурора України № 92ш від 23.09.2015 внесено зміни до структури та штатного розпису прокуратури Харківської області, а саме з 15.12.2015 скорочено усі посади у міжміськрайпрокуратурах Харківської області (прокурорів, держслужбовців та технічних працівників), у тому числі посаду заступника прокурора Жовтневого району м. Харкова, яку обіймав позивач, та затверджено новий штатний розпис - 11 нових місцевих прокуратур.

Фактично з 15.12.2015 утворено Харківську місцеву прокуратуру № 2 територіальна юрисдикція якої поширюється на Жовтневий та Київський райони міста Харкова (назви районів згідно Додатку до Закону).

Разом з тим, в структурі Харківської місцевої прокуратури № 2 утворено відповідний підрозділ - Жовтневий відділ (назва відділу згідно наказу Генерального прокурора України № 92ш від 23.09.2015).

У подальшому, наказом Генерального прокурора України № 126ш від 07.09.2016 у зв`язку з перейменуванням адміністративних районів міста Харкова Жовтневий відділ Харківської місцевої прокуратури № 2 перейменовано у Новобаварський відділ Харківської місцевої прокуратури № 2.

За таких умов, Прокуратура Харківської області вважає, що постановлення судом рішення про поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника прокурора Жовтневого району м. Харкова, якої не існує, спричинило нагальну та обґрунтовану необхідність надання роз`яснення судом про те, на яку посаду повинен бути поновлений ОСОБА_1 .

Згідно з ч. 3 ст. 254 КАС України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та заяву відповідача про роз`яснення судового рішення, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Положеннями частин 1, 2 та 4 ст. 254 КАС України встановлено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановляння ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Виходячи з положень вказаної статті, суд вважає за необхідне зазначити, що вказана стаття КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку як незрозумілість судового рішення, можливість неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення суду має відповідати його резолютивній частині.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та подану до суду заяву, виходить з наступного.

Підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Отже, з системного аналізу даної норми вбачається, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом - відсутністю причинно-наслідкових зв`язків у межах документу, невідповідності мотивувальної частини рішення його резолютивній частині; недотриманням вимог ясності, яке полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення та визначеності рішення. Необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена нечіткістю судового акту за змістом, тобто коли певний судовий акт є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких ухвалений такий акт, так і для тих осіб, котрі будуть здійснювати виконання цього судового акту.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановляння додаткового рішення цим же судом.

Суд зазначає, що постанова Харківського окружного адміністративного суду від 15.04.2020 року по справі № 520/2495/2020 є вмотивованим і зрозумілим, вказані Закони України та нормативно-правові акти якими керувався суд при вирішенні позову, містять чіткий порядок її виконання, у мотивувальній та резолютивній частинах рішення суду зазначено усі обставини справи та мотиви, з які суд врахував при прийнятті рішення, і положення Закону, яким він керувався з огляду на об`єкт порушеного права, а з тексту заяви не вбачається, в чому саме полягає незрозумілість рішення суду в розумінні ст. 254 КАС України.

Заява відповідача про те, що такої посади не існує, не є підставою для невиконання судового рішення.

Так, стаття 51 Закону України "Про прокуратуру" встановлює загальні умови звільнення прокурора з посади, припинення його повноважень на посаді. Пунктом 9 ч. 1 цієї статті встановлена така підстава звільнення прокурора з посади, як ліквідації чи реорганізації органу прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, або в разі скорочення кількості прокурорів органу прокуратури.

Згідно з п.1 ч.1 ст.40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках змін в організації виробництва і праці, в тому числі ліквідації, реорганізації, банкрутства або перепрофілювання підприємства, установи, організації, скорочення чисельності або штату працівників.

Відповідно до ч.2 ст.40 КЗпП України звільнення з підстав, зазначених у пунктах 1, 2 і 6 цієї статті, допускається, якщо неможливо перевести працівника, за його згодою, на іншу роботу.

Гарантії для працівників, які підлягають вивільненню, встановлені також ст. 49-2 КЗпП України, відповідно до якої про наступне вивільнення працівників персонально попереджають не пізніше ніж за два місяці. При вивільненні працівників у випадках змін в організації виробництва і праці враховується переважне право на залишення на роботі, передбачене законодавством. Одночасно з попередженням про звільнення у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці власник або уповноважений ним орган пропонує працівникові іншу роботу на тому самому підприємстві, в установі, організації.

Ці норми кореспондуються з конституційним правом громадянина на захист від незаконного звільнення (ст.43 Конституції України).

Суд вважає, що прокуратуру Жовтневого району міста Харкова фактично не було ліквідовано, а лише було змінено її назву та підпорядкованість.

Верховний Суд України, рішення якого у подібних правовідносинах відповідно до ст.244-2 КАС України є обов`язковими для суб`єктів владних повноважень та судів, неодноразово зазначав, що ліквідація юридичної особи публічного права здійснюється розпорядчим актом органу державної влади, органу місцевого самоврядування або уповноваженою на це особою. У цьому акті має бути наведено обґрунтування доцільності відмови держави від виконання завдань та функцій такої особи або їх передачі іншим органам виконавчої влади. Якщо таке обґрунтування наведене, то у такому випадку має місце ліквідація юридичної особи публічного права, а якщо ні, то саме посилання на те, що особа ліквідується, є недостатнім. У зв`язку з цим при вирішенні спорів щодо поновлення на роботі працівників юридичної особи публічного права про ліквідацію яких було прийнято рішення, судам належить, крім перевірки дотримання трудового законодавства щодо таких працівників, з`ясовувати фактичність такої ліквідації (чи мала місце у цьому випадку реорганізація). При вирішенні зазначеної категорії спорів підлягає оцінці і правовий акт, що став підставою ліквідації, зокрема: припинено виконання функцій ліквідованого органу чи покладено виконання цих функцій на інший орган (постанови Веховного суду України від 04.03.2014 року, 27.05.2014 року, 28.10.2014 року).

Згідно з правовою позицію Верховного Суду України встановлена законодавством можливість ліквідації державної установи (організації) з одночасним створенням іншої, яка буде виконувати повноваження (завдання) особи, що ліквідується, не виключає, а включає зобов`язання роботодавця (держави) щодо працевлаштування працівників ліквідованої установи (постанова від 17.10.2011 року, справа №21-237а11).

Відповідно до ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

Суд вважає, що належним способом захисту порушених прав позивача є його негайне поновлення з 23.10.2014 року на посаді заступника прокурора Жовтневого району м. Харкова, тобто на посаді, з якої він був звільнений.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

У відповідності до статті 8 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визначаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач не надав докази, що спростовують правомірність рішення суду першої інстанції.

З урахуванням вищевикладеного, заява Прокуратури Харківської області про роз`яснення судового рішення по справі № 520/2495/2020 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Харківської області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись положеннями статей 2, 241, 248, 254, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Прокуратури Харківської області про роз`яснення судового рішення по справі № 520/2495/2020 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Харківської області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді - залишити без задоволення

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями)

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Шляхова О.М.