Справа № 171/1627/19(2-а/171/21/19)
Суддя: Мартинюк Н.М.
Дата ухвалення: 2020-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 травня 2020 року

Київ

справа №171/1627/19(2-а/171/21/19)

адміністративне провадження №К/9901/10820/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мартинюк Н.М.,

суддів - Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,

перевіривши касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року у справі №171/1627/19(2-а/171/21/19) за позовом ОСОБА_1 до Інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Саєнка Євгена Юрійовича про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу,

ВСТАНОВИВ:

Апостолівський районний суд Дніпропетровської області своїм рішенням від 9 жовтня 2019 року позов у справі №171/1627/19(2-а/171/21/19) задовольнив, скасував постанову серії ДПО18 №784586 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі: 255 грн і провадження у справі закрив.

Третій апеляційний адміністративний суд своєю ухвалою від 10 лютого 2020 року повернув апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 9 жовтня 2019 року.

У своїй касаційній скарзі Департамент патрульної поліції Національної поліції України просить скасувати ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року у справі №171/1627/19(2-а/171/21/19) і направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції. Також просить поновити строк на касаційне оскарження.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Верховний Суд вважає за потрібне залишити її без руху.

Згідно з статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - "КАС України") касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду була постановлена 10 лютого 2020 року. Однак, скаржник подав касаційну скаргу 14 квітня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

Водночас скаржник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження. Зазначає, що копію ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року отримав засобами поштового зв`язку 7 квітня 2020 року. На підтвердження вказаних обставин, скаржник додає копію оскаржуваного судового рішення з штампом вхідної кореспонденції №6094с від 7 квітня 2020 року, тому просить поновити строк на касаційне оскарження.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Що стосується доданої копії ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року з відбитком штампу вхідної кореспонденції №6094с від 7 квітня 2020 року, то Суд зазначає, що штамп вхідної кореспонденції не є належним доказом дати отримання судового рішення, оскільки свідчить лише про реєстрацію документа, а не його одержання.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин. Тобто, скаржник повинен надати Верховному Суду докази про день отримання ним оскаржуваного судового рішення.

За таких обставин, Верховний Суд вважає неповажними наведені скаржником підстави пропуску строку на касаційне оскарження та пропонує надати відповідні докази (наприклад, копію конверта з апеляційного суду з відповідним штрих-кодовим ідентифікатором, копію розписки про отримання копії оскаржуваного судового рішення), які б підтверджували дату отримання копії оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. Крім того, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків та вказати підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно з частиною четвертою статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте, матеріали касаційної скарги, що надійшли до суду, не містять документа про сплату судового збору. Натомість, скаржник у касаційній скарзі зазначає, що він звільнений від сплати судового збору, посилаючись на висновки колегії суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, які викладені в постанові від 13 грудня 2016 року у справі №306/17/16-а, згідно із якими за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір», не сплачується.

Суд відхиляє такі доводи, враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17.

У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду відійшла від висновків Верховного Суду України, які викладені в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16), і вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення і подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Отже, сплата судового збору за подання касаційної скарги у цій категорії справ здійснюється на загальних підставах і за ставками, встановленими Законом України "Про судовий збір".

Підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 1 січня 2020 року (на рік звернення з касаційною скаргою) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн.

На підставі викладеного, Департамент патрульної поліції Національної поліції України за подання касаційної скарги має сплатити 2 102 грн.

Реквізити для сплати судового збору:

УК у Печерському районі/Печерський район/22030102;

код отримувача ;

банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007;

код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)".

Отже, касаційна скарга подана після закінчення строку на касаційне оскарження та не відповідає вимогам статті 330 КАС України, а тому відповідно до частини другої статті 332 КАС України Суд дійшов висновку про залишення її без руху зі встановленням особі, яка її подала, строку для усунення недоліків, а саме надання: 1) клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав пропуску строку на касаційне оскарження з наданням відповідних доказів їх поважності; 2) документа про сплату судового збору.

2 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30 березня 2020 року №540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким внесено зміни, зокрема, до Кодексу адміністративного судочинства України. Розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3, відповідно до абзацу другого якого строк, встановлений судом у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись статтями 169, 248, 329, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку Департаментом патрульної поліції Національної поліції України на касаційне оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року у справі №171/1627/19(2-а/171/21/19).

Касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року у справі №171/1627/19(2-а/171/21/19) за позовом ОСОБА_1 до Інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Саєнка Євгена Юрійовича про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу залишити без руху.

Надати особі, яка подала касаційну скаргу, строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали, в перебіг якого не враховується строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали (в частині подання клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження) в установлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

…………………………….

…………………………….

…………………………….

Н.М. Мартинюк

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду