Справа № 640/18399/19
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2020-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Собківа Я.М.,

суддів: Земляної Г.В., Глущенко Я.Б.,

за участю секретаря: Рагімової Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у м. Києві, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Транспроект", ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у м. Києві, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Транспроект", ОСОБА_2 , у якому просила зобов`язати відповідача скасувати запис в Державному земельному кадастрі та поземельній книзі про державну реєстрацію земельної ділянки кадастровий номер: :75:177:0068, що знаходиться за адресою: місто Київ, Святошинський район, вулиця Верховинна 68-В.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2020 року адміністративний позов залишено без розгляду.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2020 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зокрема, скаржник зазначає, що судом першої інстанції протиправно залишено адміністративний позов без розгляду, оскільки правові підстави вважати повторну неявку позивача до суду без поважних причин у судове засідання відсутні. Зауважує на те, що про перше судове засідання позивач не знав та не був належним чином повідомлений.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом попередньої інстанції норм матеріального і процесуального права, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулась з позовною заявою до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за загальними правилами позовного провадження та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання на 10 грудня 2019 року.

У судове засідання, призначене на 10.12.2019 року позивач не прибув, уповноваженого представника не направив, хоча, на думку суду першої інстанції, про дату час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином. З заявами чи клопотаннями про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався.

Судом відкладено розгляд справи до 15.01.2020 року.

Повісткою про виклик та телефонограмою було повідомлено позивача про судове засідання на 15.01.2020 року.

14 січня 2020 року на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з тим, що 15.01.2020 року він буде зайнятий при розгляді іншої справи, яка призначена на цю ж дату.

В результаті чого, на підставі пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою від 15 січня 2020 року Окружного адміністративного суду міста Києва адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Колегія суддів надаючи оцінку спірним правовідносинам зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з частиною п`ятою цієї ж статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України обумовлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, виходячи з аналізу вказаних норм можна дійти висновку, що серед підстав для застосування передбаченого цими статтями наслідку виокремлено як альтернативні:

- неявка позивача в судове засідання без поважних причин або

- неповідомлення позивачем про причини неявки в судове засідання.

В свою чергу, колегія суддів зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Натомість рішення суду першої інстанції не містить жодних висновків щодо неможливості розгляду справи по суті за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у постанові від 19 вересня 2018 року у справі № 826/10538/17 (провадження № К/9901/54003/18).

Крім того, на аркуші 86-89 міститься рекомендований лист, направлений на ім`я ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 про виклик до суду на 10.12.2019 року.

Зазначений рекомендований лист не був вручений позивачці та повернувся до суду з відміткою працівника поштового відділення у графі інші причини, що не дали змогу виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправління - «адресат відсутн.».

Відповідно до п.116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженого постановою КМ України від 05.03.2009 року №270, у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення.

Згідно з п 99 Правил рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

На зазначених поштових відправленням з відміткою «судова повістка» на ім`я позивачки, що не були їй вручені, відсутні будь-які дані про те, що позивачці було залишено повідомлення про надходження до поштового відділення рекомендованого листа.

Як убачається із апеляційної скарги, позивачка зазначає, що жодного повідомлення про надходження до поштового відділення рекомендованого листа не отримувала та не відмовлялась від його отримання.

За таких умов правові підстави вважати повторну неявку позивача до суду без поважних причин у судові засідання є необгрунтованими.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції не з`ясовано наведені обставини та залишаючи позов без розгляду, допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Відповідно до ст. 320 КАС України у підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись статтями 312, 320, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2020 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Собків Я.М.

Суддя Земляна Г.В.

Суддя Глущенко Я.Б.

Повний текст постанови виготовлено - 04 травня 2020 року.