Справа № 120/1459/20-а
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2020-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

12 травня 2020 р. Справа № 120/1459/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Томчук Андрій Валерійович, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: Комісії з припинення державного підприємства "Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№113)" шляхом ліквідації

до: Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області

про: зняття арешту з рахунку та скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Комісії з припинення державного підприємства "Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№113)" шляхом ліквідації до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту з рахунку та скасування постанови.

Ухвалою суду від 06.04.2020 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску, надання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи.

На виконання вимог ухвали суду, 24.04.2020 на адресу суду надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви, зокрема надано заяву про поновлення строків звернення до адміністративного суду від 18.04.2020. Обґрунтовуючи подану заяву, позивач просив врахувати заходи, наведені у позовній заяві з приводу розблокування рахунку та аргументи щодо поважності причин пропуску.

Зазначив, що 03.09.2019 комісія з припинення дізналась, що на рахунки кримінально-виконавчої служби накладено арешт згідно постанови про арешт коштів боржника від 19.06.2019 в рамках виконавчого провадження ВП №59218542. Задля захисту порушених прав працівників та з метою розблокування рахунків ліквідаційною комісією направлено запит до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області. Відповіддю на запит від 17.09.2019 №8544 виконавча служба відмовила у зняті арешту із рахунків оскільки заборгованість за рішенням суду не погашена.

На підставі чого, 24.09.2019 позивачем подано позовну заяву про зняття арешту з рахунків підприємства до Господарського суду, однак, ухвалою суду відмовлено у відкритті провадження.

10.10.2019 позивач звернувся до Господарського суду зі скаргою від 10.10.2019 про скасування постанови про арешт коштів боржника. Проте, ухвалою Господврського суду Вінницької області від 10.12.2019 у справі №902/801/18 скаргу залишено без розгляду. Та, як стверджує позивач, суддею Господарського суду, поза судовим засіданням рекомендовано звернутися до адміністративного суду з приводу зняття арешту із рахунку з якого виплачувалась заробітна плата працівникам.

На підставі зазначеного, ліквідаційною комісією прийнято рішення про звернення до Вінницького окружного адміністративного суду із позовною заявою. Разом з тим, 03.03.2020 суддею Альчуком М.П. постановлено ухвалу про повернення позовної заяви у справі №120/475/20-а, яка надійшла на адресу позивача 11.03.2020.

Зокрема, позивач вказав, що 23.03.2020 ліквідаційна комісія дізналась, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку встановленому законом.

У зв`язку з чим позивач просить поновити пропущений строк звернення до суду та зазначає, що адміністративне законодавство не перелічує підстав, які є необхідними для поновлення строку. Серед іншого наголосив, що не поновлення строків подання позовної заяви поставить під загрозу першочергову виплату заробітної плати працівникам (колишнім).

Розглянувши подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд зважає на таке.

Частина 1 статті 168 КАС України визначає, що позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Згідно пунктів 5, 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

В силу частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі статтею 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Адміністративним процесуальним законодавством регламентовано десятиденний строк звернення до суду з позовною заявою, перебіг якого починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення права та/або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у світлі дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи "Рябих проти Росії", п.п. 51, 52, "Брумареску проти Румунії", п.61).

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, у справах "Світлана Науменко проти України", "Трегубенко проти України", "Праведна проти Росії", "Желтяков проти України" ЄСПЛ зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами, національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Так, в одному із своїх рішень ЄСПЛ встановив порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з тієї причини, що строк на оскарження був продовжений по завершенню значного періоду часу не для усунення серйозних судових помилок, а лише з метою повторного розгляду та ухвалення нового рішення у справі (справа "Пономарьов проти України", п.п. 41-42).

Отже, на виконання вимог ухвали суду від 06.04.2020 та, надаючи клопотання про поновлення строків звернення позивач повинен навести об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Суд зауважує, що у даній справі звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить зняти арешт з банківського рахунку підприємства та скасувати постанову про арешт коштів боржника від 19.06.2019, в частині накладення арешту на рахунки.

В той же час, як встановлено зі змісту клопотання позивача про можливість звернення до Вінницького окружного адміністративного суду останній дізнався 10.12.2019. При цьому, до суду позовну заяву вперше подано 06.02.2020. Разом з тим, 03.03.2020 суддею Альчуком М.П. постановлено ухвалу про повернення позовної заяви у справі №120/475/20-а у зв`язку з відсутністю підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними. Як вказав позивач, вказана ухвала надійшла на його адресу 11.03.2020.

Разом з тим, судом встановлено, що Комісією з припинення державного підприємства "Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№113)" шляхом ліквідації вдруге направлено позов до суду щодо оскарження вказаної вище постанови 26.03.2020 (згідно штрихкодового ідентифікатора на поштовому конверті), тобто з пропуском строку звернення до суду визначеного статтею 287 КАС України.

На переконання суду, підстави наведені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду не пояснюють причини, що позбавили його можливості звернутися до суду, в строк визначений законом, крім того останні, не свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку звернення до суду, адже вони не є об`єктивно непереборними, не є такими, що не залежали від волевиявлення позивача, а також не пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з позовом.

Причини пропуску строку звернення до адміністративного суду можуть бути визнані поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду з позовом, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з позовом.

Такі ж висновки містяться в постанові Верховного Суду від 06 березня 2018 року у справі №819/1224/15-а.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина 2 статті 123 КАС України).

Положення частини 2 статті 123 КАС України кореспондують приписам пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, якими передбачено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 6 статті 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене вище, а також враховуючи те, що позивачем не надано доказів наявності поважних причин, які б унеможливлювали його звернення до суду, у строк визначений статтею 287 КАС України, тому вважаю, що заява про поновлення строку звернення до суду є необґрунтованою, а підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнаються неповажними, відтак позов належить повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє її права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина 8 статті 169 КАС України).

Керуючись ст.ст. 123, п. 9 ч. 4 ст. 169, 256 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказані позивачем позовній заві від 26.03.2020 та у заяві від 18.04.2020, визнати неповажними.

Позовну заяву Комісії з припинення державного підприємства "Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№113)" шляхом ліквідації до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту з рахунку та скасування постанови разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Томчук Андрій Валерійович