Справа № 160/4921/20
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2020-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

05 травня 2020 року Справа 160/4921/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Ільков В.В., перевіривши матеріали позовної заяви Державного підприємства "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),-

ВСТАНОВИВ:

05.05.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державного підприємства "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків Державної податкової служби, в якій позивач просив суд:

- визнати Вимогу про сплату боргу (недоїмки) Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДПС № Ю-554-46 від 12.06.2019 року протиправною;

- скасувати Вимогу про сплату боргу (недоїмки) Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДПС № Ю-554-46 від 12.06.2019 року на суму недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафу та пені у розмірі 11595 550,42 (одинадцять мільйонів п`ятсот дев`яносто п`ять тисяч сто п`ятсот п`ятдесят гривень 42 копійки).

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 05.05.2020 року ця справа була розподілена судді Ількову В.В.

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано з порушенням вимог, встановлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), і підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, за приписами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, позивачем разом із позовною заявою подано заяву про зменшення розміру судового збору та відстрочення від сплати судового збору, яка вмотивована тим, що на цей час Підприємство перебуває у скрутному майновому стані.

В обґрунтування скрутного фінансового стану та неможливості сплати судового збору подання позовної заяви по цій справі позивач зазначив про те, що останній є підприємством аерокосмічної галузі; включене до переліку 15 особливо важливих підприємств, які в будь-якому разі мають лишитися в державній власності (Постанова КМ України від 04 березня 2015 року № 83 зі змінами, внесеними Постановою КМ України від 08.06.2016 року № 398), тобто, має стратегічне значення для економіки і безпеки держави. Наразі, у зв`язку з глобальною світовою економічною кризою, яка зачепила всі галузі виробництва, майже припинилися замовлення на виробництво аерокосмічної продукції. Глобальне економічне середовище (світова економічна криза) у 2018 році і на початку 2019 року, з-поміж іншого, характеризується загальним гальмуванням економічного зростання, що носить назву "боргового спаду". МВФ знизив прогноз зростання світової економіки на цей період до 2,9% та потрясінням на азіатських фондових ринках, де девальвація юаня на тлі зміцнення долара сприяла прискоренню перерозподілу інвестицій на користь США, проблеми ж в економіці країн ЄС не дають підстав для повернення потоків капіталів у цей регіон, адже піднесення ділової активності тут поки не очікується. Дефіцит поточного рахунку платіжного балансу України в 2018 році зріс до 3.4 млрд. дол. США (3.6% від ВВП) порівняно з 186 млн. дол. США (0.2% від ВВП) у 2017 році. Темпи падіння експорту товарів та послуг становили 4.1% (у 2017 році - 26.9%), імпорт зріс на 3.9% (у 2017 році імпорт скоротився на 29.2%). Гальмування інфляції з 43,3% в 2018 р. до бажаних 12% у 2019 року можливе передусім шляхом подальшого зниження реальної пропозиції грошей. У 2018 pоці, коли грошова маса МЗ в реальному обчисленні скоротилася на 30,1%, а падіння ВВП становило 10,5%, знизити інфляцію не вдалося, оскільки основною її причиною була стрімка девальвація. За наведених об`єктивних, нездоланних на даному етапі чинників, першочерговими завданнями підприємства позивача, перш за все, є збереження трудового колективу, кваліфікація якого є унікальною, бо унікальним, єдиним в Україні є профіль підприємства. Зазначене підтверджується і політикою Уряду, а саме внесення підприємства до складу 15 особливо важливих підприємств, які в будь-якому разі мають лишитися в державній власності. Наразі, заборгованість підприємства по заробітній платі станом на 01.01.2020 року становить 133351000,00 грн. Зовнішній борг підприємства ,00 грн. що підтверджується даними балансу (Звіт про фінансовий стан) на 1 січня 2020 року. Наближення позивача до стійкої фінансової неплатоспроможності підтверджують дані зі Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 9 місяців 2019 року.

Проте, доказів вжиття заходів для отримання додаткового фінансування та спрямування коштів на сплату судового збору у справі №160/4921/20 позивачем до суду не надано.

Так, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року справ "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У контексті справедливого балансу публічних і приватних інтересів, забезпечення пропорційності обмежень доступу до суду при вирішенні питання щодо можливості відстрочення сплати судового збору необхідно з`ясувати рівень доходів скаржника, порівняти його з розміром установленого законом судового збору й визначити, чи можливе вирішення цього питання без покладення на скаржника надмірного процесуального тягаря.

Отже, заява про зменшення розміру судового збору та відстрочення сплати судового збору є обґрунтованою у разі наявності посилань на конкретні факти та докази, які підтверджують обставини щодо відсутності у позивача всіх джерелах акумулювання фінансових ресурсів достатніх коштів для виконання вимог частини третьої статті 161Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного, позивачем не надано суду доказів, які б підтверджували, що у позивача немає відкритих рахунків у інших банківських установах (наприклад, довідка податкового органу щодо переліку відкритих рахунків платника у банківських установах), заява Державного підприємства "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" щодо зменшення розміру судового збору та відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Аналогічна правова позиція узгоджується у постанові Верховного Суду від 08.08.2018 року по справі №823/1895/17.

Слід зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року установлено в розмірі 2102,00 гривень.

Розміри ставок судового збору визначені частиною другою статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір".

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано, зокрема, юридичною особою, розмір судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102 грн) і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (21020 гривень).

Суд зазначає, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб`єктів права, що пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошами (грошовими коштами); їх вирішення має безпосередній вплив на майновий стан такого суб`єкта та пов`язане зі зміною його фінансових активів.

За змістом позовної заяви позивач просить суд скасувати вимогу про сплату боргу №Ю-554-46 від 12.06.2019 року на суму недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафу та пені у розмірі 11595550,42 грн., що відповідно носить майновий характер.

Таким чином, за подання до суду позову із заявленими позовними вимогами позивачу слід було сплатити 21020,00 грн. судового збору (11 595 550,42 грн х 1,5 %, але не більше 21020 грн).

Отже, позивачу необхідно надати до суду докази сплати сплаченого судового збору у розмірі 21020,00 грн. сплаченого на реквізити: одержувач - УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код за , розрахунковий рахунок UA6084014, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Також, ч. 4 ст. 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

За приписами ч. 2, ч. 4 ч. 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому, згідно з пунктом 5.27 Національного стандарту України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 року № 55, копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів "Згідно з оригіналом", назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа.

У порушення вищевказаних вимог до матеріалів позовної заяви додані копії документів, які не засвідчені позивачем належним чином.

Тобто, з наведеного слідує, що додані до адміністративного позову ксерокопії документів не є належними доказами, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача у розумінні ст.ст.72-78 Кодексу адміністративного судочинства України, так як вони не завірені у встановленому законодавством порядку згідно до вимог ст.94 Кодексу адміністративного судочинства України, що є порушенням ч.4 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, позивачу слід подати до суду засвідчені копії документів для суду із проставленням на лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа відмітки "Копія" та "Згідно з оригіналом".

Окрім цього, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом частини першої статті 122 КАС України строк звернення до суду може бути встановлений також іншими законами.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач оскаржує вимогу про сплату боргу (недоїмки), сформовану відповідно до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Відповідно до абз. 4, 5, 6 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Відповідно до абз. 9 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Таким чином, платник єдиного внеску може оскаржити вимогу контролюючого органу протягом 10 календарних днів з дня її отримання як із застосуванням процедури її адміністративного оскарження так і без такої.

Така ж правова позиція суду узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 31.01.2019 року у справі № 802/983/18-а.

У свою чергу, позивач звернувся до суду із позовною заявою лише 02.05.2020 року (направлена засобами поштового зв`язку), тобто з пропуском строку звернення до адміністративного суду, визначеного частиною другою статті 122 КАС України.

У поданій до суду заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду Державне підприємство "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" зазначає, що сукупний розмір кредиторської заборгованості позивача становить 4028460,00 грн., в той час як сума не виплаченої заробітної плати становить 30072000,00 грн., що вказує на відсутність можливості підприємством виконати зобов`язання із виплати, навіть, лише із заробітної плати. Одночасно, наближення позивача до стійкої фінансової неплатоспроможності підтверджують дані зі Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за І півріччя 2019 року, відповідно до якого збитки підприємства становлять 151 682 000,00 грн., та загострив увагу на тому, що сплата судового збору у зазначеному розмірі (19 210,00 грн. - за вимоги майнового характеру; 1910,00 грн. - за вимоги немайнового характеру) у зазначеному вище розмірі вплине лише на поглиблення фінансової кризи підприємства та унеможливить виплату першочергових платежів, до яких відносяться і виплати сум із заробітної плати, так як залишок грошових коштів становить 20 000,00 грн., а загальний розмір заборгованості по заробітній платі становить 30 072 000,00 грн., що вказує на недостатність залишку грошових коштів підприємства сплатити заборгованість із заробітної плати. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2019 року у справі №160/8094/19 адміністративний позов було повернуто позивачу у зв`язку з несплатою судового збору. Поданий повторно 18.11.2019 року адміністративний позов повернуто позивачу з тих самих підстав. Поданий 27.01.2020 року адміністративний позов повернуто позивачу ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.04.2020 року у справі №160/1299/20.

Так, як видно із додатків, які додані позивачем до заяви про поновлення строку звернення до суду із позовною заявою, копію ухвали про залишення без руху від 10.02.2020 року по справі №160/1299/20 (суддя Пруднік С.В.) отримано Підприємством позивача 17.02.2020 року.

Ухвалу суду від 07.04.2020 року про повернення позовної заяви позивачу, по справі №160/1299/20, отримано Підприємством позивача 15.04.2020 року.

Разом з тим, позивач звернувся до суду із позовом лише 02.05.2020 року (засобами поштового зв`язку), що відповідно є пропущенням 10-денного строку звернення до суду із позовною заявою.

Слід зазначити, що Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 року у справі №907/50/16, зокрема вказав, що позовна давність не є інститутом процесуального права і не може бути відновлена. Позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Відтак, у задоволенні заяви позивача про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та поновлення строку звернення до суду слід відмовити.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду вмотивованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із позовною заявою, вказавши інші обґрунтовані підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 133, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державного підприємства "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" про зменшення судового збору та про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до суду, які вказані в заяві про поновлення строку Державного підприємства "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова".

Позовну заяву Державного підприємства "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом надання до суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору за подання адміністративного позову в розмірі 21020,00 грн., сплаченого за наступними реквізитами: одержувач - УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код за , розрахунковий рахунок UA6084014, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101;

- вмотивованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із позовною заявою, вказавши інші обґрунтовані підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску;

- засвідчені копії документів для суду із проставленням на лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа відмітки "Копія" та "Згідно з оригіналом".

Вказаний в ухвалі строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Позивач: Державне підприємство "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" (49008, м. Дніпро, вул. Криворізька, 1, ).

Відповідач: Дніпропетровське управління Офісу великих платників податків Державної податкової служби (49600, м. Дніпро, пр. О. Поля, 57, ).

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя В.В Ільков