Справа № 160/10118/19
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2019-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Тулянцевої І.В.
розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «СПЕЦСТРОЙСИСТЕМА» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
17 жовтня 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного підприємства «СПЕЦСТРОЙСИСТЕМА» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
Ухвалою суду від 22 жовтня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
12 листопада 2019 року від Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому позовні вимоги відповідач не визнав та зазначив, що головним державним ревізор-інспектором відділу ПДВ Соборного управління Головного управління ДФС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ПП «СПЕЦСТРОЙСИСТЕМА» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН за січень, лютий, липень 2017 року, жовтень, грудень 2018 року, в ході якої встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Кодексу в частині своєчасності реєстрації 15 податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Таким чином, оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесено у відповідності до вимог чинного законодавства, оскільки позивачем порушено вимоги податкового законодавства, а відповідач діяв виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частиною 5 статті 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Згідно зі статтею 258 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Головним державним ревізором - інспектором відділу податку на додану вартість Соборного управління Головного управління ДФС у Дніпропетровській області Жученя Альоною Валентинівною на підставі підпункту 19.1.1. пункту 19.1 статті 19, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку приватного підприємства «СПЕЦСТРОЙСИСТЕМА» за січень, лютий, липень 2017 року, жовтень, грудень 2018 року, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з лютого 2017 року по січень 2019 року.
1) податкова накладна від 04.01.2017 №5 на суму ПДВ 0,17 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 02.02.2017 о 02 год. 02 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 31.01.2017;
2) податкова накладна від 02.01.2017 №2 на суму ПДВ 0,50 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 03.02.2017 о 11 год. 19 хв. з порушенням терміну реєстрації на 3 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 31.01.2017;
3) податкова накладна від 27.02.2017 №1 на суму ПДВ 46,59 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;
4) податкова накладна від 25.02.2017 року №1 на суму ПДВ 97,92 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;
5) податкова накладна від 09.02.2017 №1 на суму ПДВ 52,06 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 17 календарних днів при граничному терміні реєстрації 28.02.2017;
6) податкова накладна від 24.02.2017 №1 на суму ПДВ 260,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;
7) податкова накладна від 22.02.2017 №1 на суму ПДВ 129,21 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;
8) податкова накладна від 23.02.2017 №1 на суму ПДВ 90,06 грн. на фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;
9) податкова накладна від 26.02.2017 року №1 на суму ПДВ 89,75 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;
10) податкова накладна від 28.02.2017 №1 на суму ПДВ 7,94 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;
11) податкова накладна від 15.07.2017 №1 на суму ПДВ 27,78 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 04.08.2017 о 01 год. 17 хв. з порушенням терміну реєстрації на 4 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 31.07.2017;
12) податкова накладна від 07.07.2017 №2 на суму ПДВ 39,52 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 01.08.2017 о 11 год. 13 хв. з порушенням терміну реєстрації на 1 календарний день при граничному терміні реєстрації - 31.07.2017;
13) податкова накладна від 23.10.2018 №3 на суму ПДВ 15 125,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 20.11.2018 о 11 год. 11 хв. з порушенням терміну реєстрації на 5 календарних днів при граничному терміні реєстрації - 15.11.2018;
14) податкова накладна від 27.12.2018 №5 на суму ПДВ 49 300,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 30.01.2019 о 05 год. 09 хв. з порушенням терміну реєстрації на 15 календарних днів при граничному терміні реєстрації -15.01.2019;
15) податкова накладна від 27.12.2018 №6 на суму ПДВ 45 700,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 30.01.2019 о 07 год. 48 хв. з порушенням терміну реєстрації на 15 календарних днів при граничному терміні реєстрації -15.01.2019.
- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 11 091,45 грн.;
- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 10,41 грн.
Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі - ПК України в редакції, чинні на момент проведення камеральної перевірки та реєстраціє податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних) передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Сторонами у даній справі не висловлюються доводи щодо порушення порядку проведення камеральної перевірки, а судом самостійно не встановлено.
У підпункті 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Згідно з пунктом 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За змістом приписів пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
При цьому, згідно з абзацом тринадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК України, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації (пункт 2).
Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем (пункт 3).
Відповідно до пунктів 13-16 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція.
Наказом Міністерства Фінансів України від 06.06.2017 №557 затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, пунктом 2 розділу І якого передбачено, що перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання; друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.
Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №557, перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Відповідно до пункту 12 розділу ІІ Порядку №557 не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.
Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).
З аналізу вказаних норм слідує, що перша квитанція є документом, який підтверджує факт і час отримання податкової накладної. У зв`язку з цим, платник податку вважається таким, що належно виконав свій обов`язок із реєстрації податкової накладної, за умови підтвердження ним першою квитанцією факту надання податкової накладної до ДФС з метою її реєстрації. При цьому, якщо платнику протягом двох годин після відправки накладної не надійшла перша квитанція, податкова накладна вважається не одержаною адресатом.
Тобто, виписана продавцем податкова накладна підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а підтвердженням такої реєстрації є відповідна квитанція. У разі порушення строків реєстрації податкової накладної, до платника податку застосовуються штрафні санкції.
Позивач стверджує, що ним було вчасно направлені на реєстрацію податкові накладні №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2019, а саме 15.01.2019 о 16-26 год., але з незалежних від позивача причин, квитанції № 1 не були направлені Приватному підприємству «СПЕЦСТРОЙСИСТЕМА», на підтвердження чого позивачем до суду надано електронні звіти.
Також, позивачем до суду надано роздруківку з електронного кабінету за 15.01.2019.
Однак, суд зазначає, що з вказаних роздруківок неможливо встановити, який саме документ подано позивачем, тому вказані документи не можуть вважатись належним доказом направлення підприємством на реєстрацію податкових накладних №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2019.
При цьому, як вказує позивач, до 30.01.2019 ПП «СПЕЦСТРОЙСИСТЕМА» ще очікувало на надіслання квитанцій про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації податкових накладних №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2018. 30.01.2019 було здійснено повторну реєстрацію вказаних податкових накладних, що підтверджується квитанціями №1 від 31.01.2019.
Під час судового розгляду справи судом з`ясовано, що позивачем не оскаржувалася до суду бездіяльність податкового органу щодо реєстрації спірних податкових накладних, направлених 15.01.2019, а вирішено повторно направити такі накладні для проведення реєстрації 31.01.2019, що підтверджено позивачем у позовній заяві.
Однак, для відновлення порушеного права позивачу необхідно було оскаржити в адміністративному чи судовому порядку бездіяльність щодо реєстрації таких податкових накладних 15.01.2019, та зобов`язати зареєструвати їх за датою подання, а не направляти податкові накладні для повторної реєстрації.
Доказів того, що платник податків у період з 15.01.2019 по 31.01.2019 звертався з приводу цього до контролюючого органу, матеріали справи не містять.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
У постанові від 23.07.2019 у справі № 620/3609/18 Верховний Суд зазначив, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування ) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення , що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на який платник податку не має впливу.
У цьому контексті, за викладених обставин, суд вважає, що повторне надсилання та реєстрація позивачем податкових накладних була здійснена з порушенням граничних строків реєстрації встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПК України.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 КАС України).
Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки відповідачем прийнято рішення у відповідності до критеріїв, визначених частиною 2 статті 2 КАС України.
Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева