Справа № 280/3403/19
Суддя: Прокопчук Т.С.
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
21 квітня 2020 року м. Дніпросправа № 280/3403/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Прокопчук Т.С., перевіривши на відповідність нормам Кодексу адміністративного судочинства України матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «КОНСАТ»
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року
у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «КОНСАТ» до Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, -

15 липня 2019 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «КОНСАТ» (далі по тексту - ТОВ «НВП «КОНСАТ») звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до відповідача Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області (далі по тексту ГУ ДФС у Запорізькій області) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року у задоволенні адміністративного позову ТОВ «НВП «КОНСАТ» до ГУ ДФС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 21 жовтня 2019 року позивач ТОВ «НВП «КОНСАТ» оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 01 листопада 2019 року апеляційна скарга ТОВ «НВП «КОНСАТ» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року повернута.

Втім, 28 листопада 2019 року позивач ТОВ «НВП «КОНСАТ» повторно оскаржив рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року в апеляційному порядку.

Відповідно до частини 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам статей 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, було встановлено, що зазначену апеляційну скаргу було подано з порушенням вимог закону, що полягають в наступному:

- в порушення вимог частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» подано апеляційну скаргу з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом, тобто, після закінчення процесуальних строків апеляційного оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року, з огляду на наступне.

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що 02 вересня 2019 року Запорізьким окружним адміністративним судом за правилами спрощеного провадження винесено рішення.

Відповідно до частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено 02 вересня 2019 року.

Звертаю увагу на тому, що відповідно до поштового повідомлення в матеріалах адміністративної справи (а.с.88), копія рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року отримана представником позивача ТОВ «НВП «КОНСАТ» 16 вересня 2019 року, що підтверджує сам скаржник ТОВ «НВП «КОНСАТ» в апеляційній скарзі (а.с.105) та не спростовується матеріалами даної адміністративної справи.

Отже, апеляційна скарга ТОВ «НВП «КОНСАТ» на вищевказане судове рішення суду першої інстанції повинна бути подана не пізніше 16 жовтня 2019 року включно.

Однак, апеляційна скарга ТОВ «НВП «КОНСАТ» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року подана 28 листопада 2019 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Третього апеляційного адміністративного суду, тобто з півторамісячним пропуском строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення.

Більш того, відповідно до дати, поставленої скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» на апеляційній скарзі, апеляційна скарга ТОВ «НВП «КОНСАТ» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року навіть виготовлена 22 листопада 2019 року, тобто, поза межами тридцятиденного строку, встановленого чинним законодавством України.

Разом з тим, представник скаржник ТОВ «НВП «КОНСАТ» в апеляційній скарзі просить суд апеляційної інстанції про поновлення ТОВ «НВП «КОНСАТ» пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року.

В обґрунтування зазначеного клопотання про поновлення ТОВ «НВП «КОНСАТ» пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року, представник скаржника ТОВ «НВП «КОНСАТ» зазначає, що представник ТОВ «НВП «КОНСАТ» не був присутній в судовому засіданні 02 вересня 2019 року при винесенні рішення судом першої інстанції. Стверджує, що копію оскаржуваного рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року отримав 16 жовтня 2019 року, раніше про рішення суду першої інстанції йому не було відомо. Вказує, що граничний строк оскарження рішення суду першої інстанції є 16 жовтня 2019 року, отже апеляційна скарга на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року подана ним протягом тридцяти денного строку з дня отримання копії рішення суду першої інстанції. У зв`язку з чим просить суд апеляційної інстанції поновити ТОВ «НВП «КОНСАТ» пропущений процесуальний строк на подання апеляційної скарги на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року.

Розглянувши клопотання скаржника ТОВ «НВП «КОНСАТ» про поновлення ТОВ «НВП «КОНСАТ» пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року, а також вивчивши наведені у ньому доводи, вважаю його таким, що не підлягає задоволенню через їх безпідставність та необґрунтованість, з огляду на наступні обставини.

Відповідно до частини першої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження, суд повинен в сукупності оцінити всі обставини справи, навести мотиви щодо поважності чи неповажності причин пропуску строків на апеляційне оскарження та зазначити з яких підстав подане скаржником клопотання не може бути задоволене.

Приписами статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України визначено порядок та строки апеляційного оскарження.

Вказаною статтею визначено події, з настаннням яких починається перебіг процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Вирішуючи клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання вимог вказаної норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.

Відповідно до частини першої статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Верховний Суд постановою від 03 квітня 2018 року у справі №804/7050/16 (адміністративне провадження №К/9901/41446/18) висловив наступну правову позицію:

Відповідно до статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, поновлення позивачу пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду без достатніх підстав буде наданням йому переваги, чим, в свою чергу, буде порушено право відповідача.

Також суд зазначає, що право на повторне звернення з апеляційною скаргою може бути реалізовано лише в межах процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі», «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для цього.

Статтею 17 Закону України «Про виконавче провадження та застосування практики Європейського Суду з прав людини» визначено, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод і практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Кодексом адміністративного судочинства України дотримання скаржником строку подачі апеляційної скарги визначено обов`язковою умовою при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження. Поновлення судом пропущеного строку можливо лише за наявності обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення передбачених Кодексом адміністративного судочинства дій.

Відповідно до приписів частини 2 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя не знаходить обґрунтованими доводи скаржника ТОВ «НВП «КОНСАТ», що апеляційна скарга на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року подана ТОВ «НВП «КОНСАТ» протягом тридцяти денного строку з дня отримання копії рішення суду першої інстанції, оскільки це не відповідає дійсності та спростовується матеріалами даної адміністративної справи, зокрема, відповідно до поштового повідомлення в матеріалах адміністративної справи (а.с.88), копія рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року отримана представником позивача ТОВ «НВП «КОНСАТ» 16 вересня 2019 року, що підтверджує сам скаржник ТОВ «НВП «КОНСАТ» в апеляційній скарзі (а.с.105).

Отже, граничний строк оскарження рішення суду першої інстанції є 16 жовтня 2019 року, що також підтверджує сам скаржник ТОВ «НВП «КОНСАТ» в апеляційній скарзі (а.с.105).

Натомість, апеляційна скарга ТОВ «НВП «КОНСАТ» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року подана 28 листопада 2019 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Третього апеляційного адміністративного суду, тобто з півторамісячним пропуском строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення.

Водночас, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що оскаржуване скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року на момент повторної подачі апеляційної скарги набрала законної сили, у зв`язку з чим скаржник ТОВ «НВП «КОНСАТ» мав навести чіткі та обґрунтовані поважні причини пропуску ними процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду, які б виправдовували втручання у принцип res judicata (принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами).

Інших підстав для поновлення пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження скаржником повторно не зазначено.

При цьому, наголошую на тому, що жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк, скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» суду апеляційної інстанції не надано.

- в порушення вимог пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовні вимоги майнового характеру, який подано юридичною особою.

Приписами частин 1, 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи; розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, коло платників, об`єкт та розмір ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ (далі по тексту - Закон України № 3674-VІ) в редакції, чинній на момент подання позовної заяви.

Законом України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, також визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Статтею 2 даного Закону, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, передбачено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 статті 4 Закону України № 3674-VІ, в редакції чинній на момент подання позовної заяви, визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Відповідно до роз`яснень, викладених в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 року № 2 «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», оскарження податкового повідомлення-рішення є вимогою майнового характеру, оскільки дана вимога підлягає вартісній оцінці, а відтак впливає на майновий стан особи, яка звертається до суду.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи позивач ТОВ «НВП «КОНСАТ» оскаржує податкові повідомлення рішення ГУ ДФС у Запорізькій області.

Таким чином, звернені до суду вимоги про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що позивач ТОВ «НВП «КОНСАТ» звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом 15 липня 2019 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Запорізького окружного адміністративного суду.

Так, відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, визначено ставку судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 року № 2629-VIII, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у місячному розмірі станом на 1 січня 2019 року становить 1921 грн.

З огляду на дату подання адміністративного позову, а саме 15 липня 2019 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Запорізького окружного адміністративного суду, розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1921 грн. і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 19210 грн.

Ціна позову (сума майнових вимог позивача ТОВ «НВП «КОНСАТ»), відповідно до адміністративного позову та рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року, становить 71392 грн. 50 коп.

Тобто, при подачі до адміністративного суду адміністративного позову, що містить позовні вимоги майнового характеру, який подано юридичною особою, у відповідності до Закону України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, мав бути сплачений судовий збір в розмірі 1921 грн. (71392 грн. 50 коп. х 1,5% = 1070 грн. 88 коп., що є меншим за 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1921 грн.).

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги, судовий збір справляється зокрема, за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення.

Як вбачається із матеріалів адміністративної справи, апеляційну скаргу скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» до Третього апеляційного адміністративного суду подано 28 листопада 2019 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Третього апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України № 3674-VІ, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення в зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Таким чином, при подачі до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано юридичною особою має бути сплачено судовий збір в розмірі 2881 грн. 50 коп. (1921 грн. х 150% ).

При цьому, ТОВ «НВП «КОНСАТ» не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору частиною 2 статті 3 та статтею 5 Закону України № 3674-VІ, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, і, відповідно, повинна сплачувати судовий збір.

Натомість, в матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про сплату скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» судового збору.

Отже, скаржнику ТОВ «НВП «КОНСАТ» за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовні вимоги майнового характеру, який подано юридичною особою, необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2881 грн. 50 коп. та надати Третьому апеляційному адміністративному суду оригінал документа на підтвердження сплати судового збору.

Судовий збір скаржнику ТОВ «НВП «КОНСАТ» необхідно сплатити на зазначені реквізити:

- дата документа;

- отримувач коштів: УК у Шевченківському районі м. Дніпра;

- код отримувача (код за ЄРДПОУ): 37989274;

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- код банку отримувача (МФО): 899998;

- рахунок отримувача: UA1004004;

- код класифікації доходів бюджету: 22030101;

- призначення платежу розрахункового документа заповнюється таким чином:

«службовий код (знак): * (зірочка); розділовий знак ; (крапка з комою); код ознаки судового збору 101; розділовий знак ; (крапка з комою); (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); розділовий знак ; (крапка з комою); роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: Судовий збір, за апеляційною скаргою (ПІБ та адреса (для фізичної особи) чи назва організації (для юридичної особи, яка подає апеляційну скаргу), на рішення від ___________ (Дата оскаржуваного рішення) по справі ___________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа)».

- порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ТОВ «НВП «КОНСАТ» до апеляційної скарги не додано копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Також, звертаю увагу скаржника ТОВ «НВП «КОНСАТ», що, відповідно до частини 4 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі ухвали суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 29 листопада 2019 року, разом з копією ухвали скаржнику ТОВ «НВП «КОНСАТ» було повернуто апеляційну скаргу (оригінал) разом з доданими до скарги матеріалами, у зв`язку з чим, скаржнику ТОВ «НВП «КОНСАТ» необхідно надати суду апеляційної інстанції зазначену апеляційну скаргу (оригінал) разом з доданими до скарги матеріалами для долучення до матеріалів даної адміністративної справи.

Отже, апеляційна скарга ТОВ «НВП «КОНСАТ» не відповідає вимогам статей 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, враховуючи наявність вказаних недоліків, адміністративна справа не може бути розглянута Третім апеляційним адміністративним судом.

Відповідно до частини 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши невідповідність поданої скарги вимогам, встановленим статтею 296 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, в якій зазначає недоліки апеляційної скарги, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та в разі не усунення її недоліків у встановлений судом строк повертає скаргу особі, яка її подала.

Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Таким чином, враховуючи те, що апеляційна ТОВ «НВП «КОНСАТ» подана поза межами процесуального строку, встановленого законом для подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, тобто з півторамісячним пропуском строку на апеляційне оскарження даного судового рішення, а питання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції ставилося із зазначенням підстав, визнаних суддею неповажними через відсутність жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом строк, а також враховуючи те, що апеляційна скарга ТОВ «НВП «КОНСАТ» не відповідає вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, вважаю за необхідне апеляційну скаргу ТОВ «НВП «КОНСАТ» залишити без руху, надавши скаржнику ТОВ «НВП «КОНСАТ» десятиденний строк з урахуванням поштового перебігу з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги в порядку та спосіб, зазначений в мотивувальній частині цієї ухвали.

Разом з тим, вирішуючи питання про встановлення скаржнику строку для усунення недоліків апеляційної скарги, суддя враховує наступне.

Так, 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон від 30.03.2020 № 540-IX), пунктом 9 якого внесено зміни, зокрема, до КАС України. Розділ VI «Прикінцеві положення» КАС України доповнено пунктом 3, яким передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину, а також регламентовано, що строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 року по 03.04.2020 року на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 року № 239 до зазначеної постанови № 211 внесено зміни, відповідно до яких карантин продовжено до 24.04.2020 року.

Керуючись статтями 169, 295, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними наведені скаржником Товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «КОНСАТ» підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року.

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «КОНСАТ» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «КОНСАТ» до Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень - залишити без руху.

Надати скаржнику Товариству з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «КОНСАТ» десятиденний строк з урахуванням поштового перебігу з дня отримання копії даної ухвали, але не пізніше десяти днів з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги в порядку та спосіб, зазначений в мотивувальній частині цієї ухвали, шляхом звернення до Третього апеляційного адміністративного суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення та вказати поважні підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення з наданням відповідних доказів, а також шляхом надання Третьому апеляційному адміністративному суду оригінала документа на підтвердження сплати судового збору та приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, які зазначені в цій ухвалі судді (надати копії апеляційної скарги, відповідно до кількості учасників справи, а також апеляційну скаргу (оригінал), разом з доданими до скарги матеріалами, для долучення до матеріалів даної адміністративної справи).

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не буде подано заяву про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення разом з зазначенням поважних підстав для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення з наданням відповідних доказів або наведені підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення будуть визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

В разі не виконання ухвали і не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк в частині надання оригінала документа на підтвердження сплати судового збору та приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, які зазначені в цій ухвалі судді, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повертається особі, яка подала апеляційну скаргу.

При усуненні недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатися поданою в день первинного її подання до адміністративного суду.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.С. Прокопчук