Справа № 540/2651/19
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2020-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/2651/19

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Коваля М.П.,

суддів - Домусчі С.Д.,

- Кравця О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2020 року, прийняте у складі суду судді Ковбій О.В. в місті Херсон по справі за позовом Акціонерного товариства "Таврійська будівельна компанія" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання незаконним та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року Акціонерне товариство "Таврійська будівельна компанія" (далі - АТ «ТБК») звернулась до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - УДАБК Херсонської міської ради) , в якому просило суд:

- визнати незаконною та скасувати постанову начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича №10/557/01-22 від 19.11.2019 року;

- визнати незаконною та скасувати постанову начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича №11/556/01-22 від 19.11.2019 року.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2020 року позовну заяву задоволено. Визнано незаконною та скасовано постанову начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича №10/557/01-22 від 19.11.2019 року. Визнано незаконною та скасовано постанову начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича №11/556/01-22 від 19.11.2019 року.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради звернулось до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою, в якій вважає, що рішення суду першої інстанції прийняте за наслідками помилкових висновків суду, з порушенням норм матеріального та процесуального права, тому просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що позивач звернувся до суду з позовом 09.12.2019 року, тобто з пропуском встановленого законом строку, при цьому позивач не звертався з клопотанням про поновлення строків та не надав жодного доказу поважності пропуску. Враховуючи викладене, на думку апелянта, адміністративний позов АТ «ТБК» підлягає залишенню без розгляду.

Апелянт вказує, що підставою для проведення позапланової перевірки стала перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог Припису від 03.10.2019 «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» у відповідності до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553. На думку апелянта, враховуючи доводи та норми чинного законодавства АТ «ТБК» є власником та зобов'язана надати посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю безперешкодний доступ до місць будівництва об'єктів та об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Апелянт зазначає, що твердження позивача про відсутність у суб'єкта владних повноважень право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню безпідставне та необґрунтоване. Стосовно тверджень позивача про відсутність складання Акту про недопуск, та не отримання матеріалів перевірки, то вони на думку апелянта є безпідставними та необґрунтованими, оскільки спростовуються повідомленням про вручення поштового відправлення № 328 від 04.11.2019, в якому зазначено що АТ «ТБК» отримала акт, протокол та припис 07 листопада. За таких обставин, на думку апелянта, ним в повній мірі було реалізовані надані чинним законодавством повноваження в сфері містобудівної діяльності, а тому позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, на підставі припису УДАБК Херсонської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.10.2019 року, відповідачем видано наказ від 21.10.2019 року №221 про проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, Акціонерне товариство "Таврійська будівельна компанія". Перевірку доручено головному спеціалісту управління Бучко О.П.

На підставі означеного наказу УДАБК Херсонської міської ради видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 21.10.2019 року №58/2/36, яким головного спеціаліста управління Бучко О.П. направлено для здійснення позапланової перевірки об'єкта за місцезнаходженням: м. Херсон, вул. Чайковського, 236 щодо дотримання суб'єктом містобудування: АТ "ТБК" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу УДАБК Херсонської міської ради №221 від 21.10.2019 року та перевірку виконання вимог раніше наданого припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Направлення дійсне з 21.10.2019 року по 01.11.2019 року.

19.11.2019 року УДАБК Херсонської міської ради винесло постанови:

- №10/557/01-22 від 19.11.2019 року про накладення на АТ "ТБК" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6, 9 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 120420,00 грн.

- №11/556/01-22 від 19.11.2019 року про накладення на АТ "ТБК" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 1 частини 6, статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 30105,00 грн.

Постанова №11/556/01-22 від 19.11.2019 року винесена з огляду на те, що відповідачем встановлено факт недопущення посадових осіб УДАБК Херсонської міської ради до об'єкта перевірки, чим не виконано вимогу раніше виданого припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, чим порушено пп. "а" п.3 ч.3 ст. 41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп.3 п.11 постанови КМ України від 23.05.2011 №553 "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

Постанова №10/556/01-22 від 19.11.2019 року винесена з огляду на те, що відповідачем встановлено факт недопущення посадових осіб УДАБК Херсонської міської ради до об'єкта перевірки. Протягом десяти робочих днів керівництво АТ "ТБК" не з'явилось та повторно не забезпечило доступ посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки, чим порушено п.1 ч.3 ст. 41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп.1 п.11 постанови КМ України від 23.05.2011 №553 "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

Факт зазначених порушень відповідачем встановлено на підставі акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 01.11.2019 року та двох протоколів про порушення у сфері містобудівної діяльності від 01.11.2019 року.

АТ «ТБК» вважає оскаржені ним постанови протиправними та такими, що підлягають скасуванню, у зв'язку з чим звернулось до суду з адміністративним позовом.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що відповідачем не надано суду жодного належного та достовірного доказу факту не допуску посадових осіб УДАБК Херсонської міської ради до перевірки, а отже і вчинення позивачем правопорушень за результатом чого до нього застосовано штраф постановами відповідача від 19.11.2019 року №10/557/01-22 та №11/556/01-22. Таким чином, за висновками суду першої інстанції, відповідність прийнятого відповідачем рішення приписам ч.2 ст.2 КАС України є недоведеною, а позовні вимоги АТ "ТБК" є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи дану справу в апеляційній інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до частин першої та другої ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 (далі - Порядок №553), посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Абзацами першим, десятим та одинадцятим пункту 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно з підпунктом 1 пункту 11 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

У відповідності до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт (пункт 14 Порядку № 533).

У пункті другому частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлено, що відповідальність суб'єктів містобудування за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Таким чином, відповідальність, визначена наведеною нормою, настає у разі недопущення суб'єктом містобудування посадових осіб архітектурно-будівельної інспекції на об'єкт будівництва для здійснення ними заходів контролю, в тому числі шляхом проведення перевірки, за умови наявності в останніх законних підстав здійснювати ці заходи та дотримання ними процедури їх здійснення.

З аналізу вищенаведеного слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб'єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема, безперешкодний доступ на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб'єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов'язком такого суб'єкта містобудування.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом зокрема у постановах від 08 квітня 2020 року (справа №815/4709/16), 02 квітня 2020 року (справа №809/771/16), 15 січня 2020 року (справа №818/1617/16) від 12 лютого 2019 року (справа №813/578/17).

Положеннями ч.5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що УДАБК Херсонської міської ради мала передбачені Законом №3038 та Порядком №553 підстави та повноваження для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю відносно об'єкта будівництва за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, а позивач мав обов'язок допустити посадових осіб відповідача до перевірки.

Разом з тим, згідно вимог ч.2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідачем по справі, як суб'єктом владних повноважень, належними, достовірними та допустимими доказами не доведено факту недопущення його посадових осіб до перевірки, призначеної наказом УДАБК Херсонської міської ради від 21.10.2019 року №221.

Так, відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 01.11.2019 року. Водночас, вказаний акт містить підпис головного спеціаліста УДАБК Херсонської міської ради, який проводив перевірку, а саме, Будько О.П. та заступника начальника УДАБК Херсонської міської ради Срібного Р.Ю, при цьому згідно наявного в матеріалах справи направлення для проведення позапланового заходу №58/2/36 від 21.10.2019 року та наказу №221 від 21.10.2019 року, проведення перевірки позивача доручено тільки Будько О.П., факт того, що заступник начальника УДАБК Херсонської міської ради Срібний Р.Ю. без відповідних повноважень та доручень разом з головним спеціалістом УДАБК Херсонської міської ради виходив на перевірку об'єкта будівництва, є таким, що надає додаткові підстави вважати акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 01.11.2019 року недостовірним доказом.

Необхідно зазначити, що посадові особи УДАБК Херсонської міської ради приписами п.10 ч.3 ст. 41 Закону №3038, пп. 11 п.11 Порядку №553 наділено широкими вибором в засобах доказування правомірності своїх дій під час перевірки, зокрема, шляхом здійснення фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки, разом з тим жодних належних та достовірних доказів факту не допуску посадових осіб УДАБК Херсонської міської ради до перевірки відповідачем не надано.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, згідно вимог припису від 03.10.2019 року від АТ "ТБК" вимагалось забезпечити присутність уповноваженої особи під час перевірки, яка відбудеться 21.10.2019 року о 10:00 год. Згідно підпису головного інженера Селезньова А.В. на направленні для проведення позапланового заходу від 21.10.2019 року №58/2/36 датованого цією ж датою, направлення було вручено вповноваженій особі позивача в день, зазначений у приписі. Отже, уповноважена особа, як це вимагалось в приписі, в зазначений день була присутня під час перевірки. Також, наведене підтверджується листом АТ "ТБК" від 29.10.2019 року за вих. №469/07, отриманого УДАБК Херсонської міської ради 30.10.2019 року (згідно відповідного штемпелю на копію листа). Жодних заперечень відносно змісту листа відповідачем не наведено, Акту про не допущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій 21.10.2019 року не складалось.

Також про те, що 21.10.2019 року о 10:00 уповноважена особа АТ "ТБК" прибула та допустила посадових осіб УДАБК Херсонської міської ради до перевірки, надавши технічну та правоустановчу документацію на об'єкт перевірки, підприємство зазначає в своїх поясненнях від 14.11.2019 року №№498/07 та №497/07 до протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Натомість, зазначені аргументи залишені відповідачем поза увагою як під час винесення оскаржених постанов, так і під час судового розгляду даної справи.

Крім того, постановою УДАБК Херсонської міської ради від 19.11.2019 року №10/557/01-22 на позивача накладено штраф в розмірі 120420,00 грн. (п.2 ч.6,9 ст.2 Закону №208) за повторне незабезпечення доступу посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки. Разом з тим, факт повторного не допуску посадових осіб відповідача до перевірки жодним чином не зафіксований. Фактично, відповідач притягнув АТ "ТБК" до відповідальності за недопущення посадових осіб до перевірки (постанова від 19.11.2019 року №11/557/01-22) та повторне недопущення посадових осіб до перевірки (постанова від 19.11.2019 року №10/557/01-22) на підставі одного й того ж акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 01.11.2019 року, що суд вважає неприпустимим, оскільки зазначені події (не допуск та повторний не допуск) не можуть бути вчинені водночас. Сам же по собі зміст акту не відображає факту повторного не допуску до перевірки, згідно акту: "…керівництво АТ "ТБК" не допустив посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю на об'єкт будівництва…".

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що позовні вимоги АТ "ТБК" про визнання незаконними та скасування постанов начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича №10/557/01-22 від 19.11.2019 року та №11/556/01-22 від 19.11.2019 року є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо доводів апелянта в частині пропуску позивачем строку звернення до суду, колегія суддів зазначає наступне.

Так зокрема частиною 2 статті 122 КАС України встановлено шестимісячний строк звернення до адміністративного суду, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Зміст наведеної норми свідчить про те, що КАС України є загальним законом, яким врегульовані строки звернення до адміністративного суду за захистом прав. Водночас відносини щодо строків звернення до адміністративного суду регулюються не тільки нормами КАС України, а й іншими законами України.

Спеціальним законом, яким врегульовано правовідносини щодо накладення штрафів у сфері містобудівної діяльності є Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності". Відповідно до вимог ст. 4 зазначеного Закону, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувані постанови начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича №10/557/01-22 та №11/556/01-22 були прийняті 19.11.2019 року.

Разом з тим, згідно вимог ч.3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Відтак початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що у даному випадку, обчислювати строк на оскарження спірних постанов відповідача необхідно починаючи з дати їх отримання АТ "ТБК" - 22.11.2019 року (а.с. 115), оскільки до цієї дати позивачу не було відомо про існування таких постанов, отже й підстави вважати свої права та/або законні інтереси порушеними у підприємства в період з дати прийняття постанов до їх отримання були відсутні.

Таким чином, останнім днем строку для звернення до суду із позовом про оскарження постанов начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича №10/557/01-22 та №11/556/01-22 було 07.12.2019 року.

При цьому, відповідно до вимог ч.9 ст. 120 КАС України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв'язку

Як свідчать матеріали справи (а.с. 27), позовну заяву було надіслано до суду першої інстанції 06.12.2019 року, тобто у межах п'ятнадцятиденного строку з моменту отримання оскаржуваних постанов.

Таким чином, колегія суддів критично оцінює доводи апеляційної скарги в частині пропуску позивачем строку звернення до суду та вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо відсутності підстав для залишення адміністративного позову АТ "ТБК" без розгляду.

Колегія суддів наголошує, що доводи апеляційної скарги фактично дублюють зміст відзиву на адміністративний позов (а.с. 116-123) та заяви відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду (а.с. 111-113). При цьому вказаним доводам була надана належна правова оцінка судом першої інстанції, а жодних нових доводів апелянтом наведено не було.

Враховуючи викладене, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 292, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2020 року - залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2020 року по справі за позовом Акціонерного товариства "Таврійська будівельна компанія" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання незаконним та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя: М. П. Коваль

Суддя: С.Д. Домусчі

Суддя: О. О. Кравець