Справа № 340/1107/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/1107/20

Кіровоградьский окружний адміністративний суд в складі:

судді - Казанчук Г.П.

секретаря судового засідання - Дигас В.М.

позивачки - ОСОБА_1 та представника відповідача - Русіна В.

розглянувши адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, -

В И К Л А Д О Б С Т А В И Н:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в подальшому уточненою, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ №7 від 23.03.2020 р. Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №2 роти 2 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України лейтенанта поліції Ткачову Б.О.

Позов ОСОБА_1 мотивує тим, що спірний наказ винесено відповідачем протиправно, так як останнім не було дотримано процедури його винесення та порядку накладення дисциплінарних стягнень, поряд з тим позивач наголошує, що застосування такого стягнення у виді суворої догани, є безпідставним оскільки в її діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.04.2020 року відкрито провадження у справі №340/1107/20 за цим позовом та ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.24-25), судове засідання призначене на 05.05.2020 року.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву, у якому позов не визнав. Стверджував, що Департамент патрульної поліції Національної поліції України при прийнятті оскаржуваного наказу діяв на підставі, в межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідач вважає, що спірний наказ є законним, обґрунтованим та винесений за наслідками службового розслідування позивача, яким встановлено факт порушення службової дисципліни позивачем (а.с.30-38).

В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги у повному обсязі із зазначених підстав.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог.

Розглянувши справу у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому за правилами спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, надані докази, заслухавши доводи позивача та представника відповідача, допитавши свідків суд, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 з 2017 року проходить службу у Національній поліції України, з 25.11.2019 року на посаді інспектора взводу №2 роти №2 батальйону управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, що також підтверджується копією послужного списку позивача № 0000541 (а.с.41-43).

Відповідно до п.1 наказу начальника Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №7 від 23.03.2020 р. «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п.1, 5, 6, 8 ч.3 ст.1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», п.п.1, 10, 13 п.3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 №4/1, враховуючи посередню характеристику та ставлення до служби, відповідно до п.3 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до інспектора взводу №2 роти №2 батальйону управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани (надалі спірний наказ, а.с.93-95).

Вказаний наказ був доведений до відома позивача 26.03.2020 року, що засвідчено на вказаному наказі відміткою «ознайомлена» з особистим підписом (а.с.15-16).

Позивачка заперечувала, що перебувала у стані сну, водночас відповідач вважає доведеним факт перебування позивачку під час патрулювання у стані сну.

Прийняттю спірного наказу №7 від 23.03.2020 р. передувало службове розслідування.

На підставі наказу №5 від 24.01.2020 р. «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» (а.с.57-59) проведено службове розслідування з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу №2 роти №2 батальйону управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 , що виразилося у перебуванні в стані сну під час несення служби 07.10.2019 року.

17.02.2020 р. позивач звернулась з письмовим рапортом до начальника УПП в Кіровоградській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 з метою ознайомлення з матеріалами службового розслідування (а.с.22).

24.02.2020 р. наказом УПП в Кіровоградській області ДПП №9 продовжено строк проведення службового розслідування (а.с.61).

20.03.2020 р. позивача під підпис повідомлено про необхідність її прибуття до УПП в Кіровоградській області ДПП для надання пояснень за фактами, які стали підставою для проведення службового розслідування на 23.03.2020 о 10:00 год. (а.с.63-64). Цього ж дня позивач отримала частину матеріалів службового розслідування, проте позивачка отримала відмову щодо отримання копії відео, на якому зафіксовано що позивачка перебуває в стані сну.

23.03.2020 р. позивачем на ім`я начальника УПП в Кіровоградській області ДПП подано рапорт про те, що вона 23.03.2020 р. надати пояснення не має можливості, так як повністю не ознайомлена з матеріалами службового розслідування (а.с.67-68), позивачці було відмовлено надати для ознайомлення відеоматеріал.

23.03.2020 р. працівниками відповідача складено акт про відмову надати пояснення ОСОБА_1 по службовому розслідуванні відповідно до наказу №5 від 24.01.2020 р. (а.с.70).

Відповідно до рапорту старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Кіровоградській області ДПП) старшого лейтенанта поліції Бурянського А.С. під час перевірки несення служби наряду «Ліана 0103» в складі інспектора взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_3 , інспектора взводу №2 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 та поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП капрала поліції ОСОБА_4 , останні перебували в стані сну в службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, номерний знак НОМЕР_2 .

Капрал поліції ОСОБА_4 знаходився на задньому сидінні службового транспортного засобу, а лейтенант поліції ОСОБА_1 на передньому пасажирському сидінні. За кермом службового транспортного засобу перебував інспектор взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП лейтенант поліції Косарєв В.О. Факт сну лейтенанта поліції ОСОБА_1 та капрала поліції ОСОБА_4 зафіксовано на портативний відеореєстратор DSJX300027 ВА0027 .

Опитаний в ході службового розслідування поліцейський взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП капрал поліції ОСОБА_4 пояснив, що відповідно до розстановки сил та засобів роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП з 20:00 год. 06.10.2019 р. по 08:00 год. 07.10.2019 р. він заступив на нічну зміну чергування в екіпажі «Ліана 0103» спільно з інспектором взводу №2 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , а близько 23:00 год. по закінченню пішого патрулювання до екіпажу «Лана 0103» було залучено інспектора взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП лейтенанта поліції Косарєва В.О. Близько 03:55 год. 07.10.2019 р. під час патрулювання по селищу Гірничому екіпаж «Ліана 0103» зупинився на паркувальному майданчику за магазином «Альф», щоб відпочити. Близько 04:05 год. капрал поліції ОСОБА_4 заснув, а прокинувся близько 04:25 год побачив екіпаж «Ліана - 0015» який спілкувався з лейтенантом поліції Косарєвим В.О., через деякий час екіпаж «Ліана-0015» поїхав.

Опитаний в ході службового розслідування інспектора взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП лейтенант поліції Косарєв В.О. пояснив, що патрулюючи в іншому наряді «Ліана 624» з 20:00 год. 06..10.2019 р., за вказівкою командира роти №2 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 пересів до екіпажу «Ліана 0103» для подальшого несення службу. Під час патрулювання екіпаж «Ліана 0103» поїхав в бік вул. Бобринецький шлях та близько 04:20 год. 07.10.2019 р. екіпаж «Ліана 0103» зупинився на узбіччі дороги, опитуваний знаходився за кермом службового автомобіля, лейтенант ОСОБА_1 , знаходилась на передньому пасажирському місці, а капрал поліції ОСОБА_4 знаходився на задньому сидінні. На момент приїзду співробітника відділу моніторингу, опитуваний дивився в ліву сторону у вікно автомобіля з метою виявлення порушень правил дорожнього руху, тому лейтенант поліції ОСОБА_3 не мав змоги бачити чим займались інші члени екіпажу «Ліана 0103», та не мав можливості постійно за ними спостерігати.

Вищевказані обставини зазначені у висновку про результати службового розслідування від 23.03.2020 р. (а.с.84-92).

На підтвердження викладених обставин у висновку службового розслідування представником відповідача надано суду копії пояснень та рапортів (а.с.65-68, 72-75, 83).

Аналогічні свідчення дали свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в судовому засіданні, які не підтвердили факту перебування позивачки під час патрулювання у стані сну.

Оглянувши відеофайл із записом з нагрудної камери працівника моніторингового відділу, суд також констатує про відсутність на даному відео перебування позивачки у стані сну.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.

Згідно пункту 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Підпунктами 1, 10, 11 пункту 3.1 розділу ІІІ "Обов`язки поліцейського патрульної поліції" Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 05.01.2016 №4/1 передбачено, що поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції; у разі отримання інформації про можливе вчинення корупційного чи дисциплінарного правопорушення негайно інформувати безпосередньо керівника та (або) служби моніторингу патрульної поліції, і вжити заходів щодо його запобігання та припинення.

У відповідності до частини першої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до положень частини 1 та 2 статі 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до пунктів 1, 5, 6 та 8 частини 3 статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України та знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Також підпунктом 1 пункту 2.1 Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1 передбачено, що поліцейський патрульної поліції під час несення відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Як визначено ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків призначається службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, сувора догана. При цьому, до відповідальності можливо притягнути лише у випадку доведення вчинення дисциплінарного проступку, що повинно бути доведено належними та допустимими доказами.

Суд зазначає, що сон - це періодичний функціональний стан організму людини, який характеризується вимкненням свідомості й зниженням здатності нервової системи відповідати на зовнішні подразники.

Поряд із тим, судом досліджено відеозапис лейтенанта поліції ОСОБА_6 , з якого не можливо встановити, що ОСОБА_1 саме спала під час чергування, оскільки на вказаному відеозаписі видно в темряві через бокове скло автомобіля лише силует ОСОБА_1 , яка сидить на пасажирському сидінні службового автомобіля.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , які були разом з ОСОБА_1 в автомобілі на чергуванні, надали пояснення та підтвердили обставини, які викладені у висновку службового розслідування, проте, жодний із свідків не підтвердив того, що позивачка перебувала у стані сну під час чергування, натомість і позивачка, і свідки зазначили, що вимушені були проводити патрулювання в автомобілі без руху через відсутність необхідної кількості пального для проведення рейдового патрулювання.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не в повному обсязі з`ясовано всі обставини, які стали підставою для проведення службового розслідування, а тому висновки, що ОСОБА_1 скоїла дисциплінарний проступок, який виразився у неналежному виконанні обов`язків, а саме у сні під час несення служби не є об`єктивними, не відповідають обставинам справи та не підтверджено матеріалами справи.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до графіків несення служби патрульні УПП в Кіровоградській області несуть службу позмінно тривалістю по 12 годин.

Водночас, відповідно до пункту 11 розділу II Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого Наказом МВС №260 від 06.04.2016 (чинний на час розгляду справи), поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен мас право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Поряд із тим, безперервне на протязі 12-ти годин несення служби, пов`язаної з керуванням автомобіля свідчить не лише про неналежні, але і небезпечні умови праці поліцейських, що прямо заборонено Конституцією України.

В наказі про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення також зазначено, що нею були порушені приписи пунктів 1, 5, 6, 8 ч. 3 ст.1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відповідно до яких поліцейський повинен: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України та знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Поряд із тим, суд зазначає, що в оскаржуваному наказі не вказується, які саме свої посадові обов`язки не знала ОСОБА_1 , які саме заходи безпеки вона не знала і не виконувала під час несення служби.

Таким чином, в оскаржуваному наказі не міститься жодного посилання на норму, яка б забороняла поліцейському під час несення 12-ти годинної служби робити відпочинок, який до того ж прямо передбачений наказом МВС №260 від 06.04.2016.

Більше того, відповідно до положень частини 3 статті 66 КЗпП України працівники використовують час перерви для відпочинку і харчування на свій розсуд. На цей час вони можуть відлучатися з місця роботи.

Як передбачено приписами п.п. 4.1. Положення про робочий час і час відпочинку водіїв колісних транспортних засобів, затвердженого Наказом Міністерства транспорту та зв`язку України № 340 від 07.06.2010 після керування протягом чотирьох годин водій повинен зробити перерву для відпочинку та харчування тривалістю не менше 45 хвилин.

Доказів зловживання ОСОБА_1 тривалістю відпочинку, відповідачем до суду не надано. Також, як на думку суду, у спірному наказі не зазначено про наявність реальної шкоди від дисциплінарного проступку позивачки, чи то вона не відреагувала на виклик на пригоду чи не побачила скоєння іншими особами, в її присутності порушення законодавства тощо.

Отже, для дотримання правила юридичної визначеності як невід`ємної складової запровадженого статті 8 Конституції України принципу верховенства права, а також з метою додержання критеріїв законності рішень згідно з частини 2 статті 2 КАС України відповідач повинен був у тексті спірного рішення обґрунтувати обраний до застосування вид дисциплінарного стягнення, ступінь тяжкості скоєного дисциплінарного проступку, заподіяну внаслідок проступку шкоду, попередню поведінку працівника, ставлення працівника до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації працівника, тощо.

Однак вказані обставини не враховані відповідачем, у зв`язку з чим рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, на думку суду, набуло нездоланних дефектів змісту, що вказує на його необґрунтованість.

Окрім того, відповідно до ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Водночас, комісією не було встановлено попередню поведінку особи (наявність стягнень, заохочень, фаховий рівень, тощо).

Суд зауважує, що законодавець виокремлює суворість застосування до працівника відповідальності, а саме, у разі вчинення незначного порушення службової дисципліни начальник може обмежитись усним попередженням особи рядового або начальницького складу щодо необхідності суворого додержання службової дисципліни.

Якщо було притягнуто до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу, які мають дисциплінарне стягнення і знову допустили порушення службової дисципліни, дисциплінарне стягнення, що накладається, має бути більш суворим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення особою рядового або начальницького складу незначного проступку з урахуванням його нетяжкості, сумлінного ставлення цієї особи до виконання службових обов`язків, нетривалого перебування на посаді (до шести місяців) та з інших поважних причин начальник може обмежитися раніше накладеним на таку особу дисциплінарним стягненням.

Однак, у висновку службового розслідування так і під час винесення спірного пункту наказу, посадовими особами відповідача не надано оцінку вчиненим діям позивача з урахуванням вказаних законодавчих положень.

Так, спірним наказом за порушення дисципліни до позивачки застосовано сувору догану, в той час, як до її колеги, за це ж порушення, застосовано догану.

Представник відповідача в судовому засіданні дану відмінність покарань пояснив тим, що ОСОБА_4 визнав свою провину, а також наявність позитивної характеристики у ОСОБА_4 , натомість позивачка провину не визнала та мала посередню характеристику, а тому застосовано тяжчий вид стягнення.

Суд наголошує, що позивачка після події, що мали місце у ніч з 06 на 07 жовтня 2019 року, протягом службового розслідування так і в суді зазначала про те, що не перебувала у стані сну під час чергування. Так, позивачка зазначила, що після чергування у неї були відібрані пояснення від 10 жовтня 2019 року, в яких також відсутнє визнання факту перебування у стані сну (а.с.123-124), які зокрема відсутні в матеріалах службового розслідування

Наявність посередньої характеристики позивачка пояснила суду тим, що у неї з командиром роти ОСОБА_5 склались неприязні стосунки, через те, що вона подавала рапорт на ОСОБА_5 через його несвоєчасне реагування на виявлене правопорушення. Через такі відносини з командиром роти, позивачка перевелись в іншу роту, де і проходить наразі службу.

З матеріалів особової справи суд убачає наявність подання про призначення на вищу посаду від 05.11.2019 року та атестаційний лист від цієї ж дати про присвоєння спеціального звання, змістом яких є те, що вже після події, що мала місце 7 жовтня 2019 року, позивачка мала позитивну характеристику та заслуговувала на призначення на вищу посаду та присвоєння спеціального звання лейтенант поліції (а.с.53-54).

Тобто наведене, як на думку суду спростовує факт посередньої характеристики, що стало вирішальним фактом для вирішення виду стягнення за порушення дисципліни.

Позивачка зазначила, що вона надавала усні пояснення члену комісії з службового розслідування про те, що вона не перебувала під час чергування у стані сну.

Оглянувши відеозапис розмови позивачки із службовою особою, яка проводила службове розслідування, суд зазначає про підтвердження факту відмови у наданні відеозапису з нагрудної камери поліцейського моніторингової служби, що є підтвердженням доводів позивачки про неможливість надати пояснення по суті матеріалів службового розслідування.

З огляду на викладене, суд вважає, що відповідачем не в повній мірі дотримано наведених вимог Дисциплінарного статуту та Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, оскільки не з`ясовано обставини, за яких скоєно дисциплінарний проступок, наявність шкоди, попередня поведінка особи, рівень кваліфікації тощо.

За таких обставин суд дійшов висновку, що наведені недоліки призвели до помилкової оцінки тяжкості проступку позивача, та безпідставної необхідності застосування до позивача саме стягнення у вигляді суворої догани і неможливість застосування менш тяжких стягнень.

Як вбачається з послужного списку особової справи ОСОБА_1 наказом ДПП №1446 від 05.10.2018 року відносно останньої застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження, проте на час розгляду справи, всі дисциплінарні стягнення зняті, про що свідчить відмітка строк дії дисциплінарного стягнення закінчився (а.с.43).

Поряд з тим, суд звертає увагу відповідача на процедуру визначену чинним законодавством для проведення службовий розслідувань та накладення дисциплінарних стягнень та дотримання алгоритму дій посадовими особами відповідача визначених відповідним законом в подальшому, з метою недопущення порушених прав та інтересів працівників Національної поліції України.

Отже, порушення при проведенні службового розслідування та при вирішенні питання співмірності застосування такого виду стягнення як сувора догана, відповідачем не було враховане вищеописане судом, а тому дані є самостійною підставою для скасування спірного наказу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наявні підстави для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу №7 від 23.03.2020 року управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани інспектора взводу №2 роти 2 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Ткачову Богдану Олександрівну.

Відповідно до частини статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи викладене, беручи до уваги той факт, що відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, суд вбачає достатньо підстав для задоволення позову.

Позивачка при зверненні до суду відповідачем визначила Департамент патрульної поліції Національної поліції України, а позовні вимоги скеровані до управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України. Представник відповідача зазначив, що управління є структурним підрозділом Департаменту.

Так, відповідно до пункту 7 частини 1 статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, суб`єктом владних повноважень може бути не лише юридична особам, а і управління, яке при винесенні спірного наказу є самостійним суб`єктом.

Оскільки управління патрульної служби є структурним підрозділом, тому в даній справі не може бути ні заміна відповідача, ні процесуальне правонаступництво відповідача, оскільки за своєю суттю позовні вимоги фактично збігаються з відповідачем, яким у даній справі є саме управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Позивачка у клопотанні про уточнення позовних вимог (а.с.125) просила суд визнати протиправним та скасувати наказ №7 від 23 березня 2020 року в частині притягнення її до відповідальності. У спірному наказі ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у пункті 1, який належить скасувати.

Таким чином, враховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_4 ) до управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048; ) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункту 1 наказу №7 від 23.03.2020 року управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани інспектора взводу №2 роти 2 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Ткачову Богдану Олександрівну.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Повний текст рішення складений 12 травня 2020 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук