Справа № 440/1259/20
Суддя: О.В. Гіглава
Дата ухвалення: 2020-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/1259/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Гіглави О.В., розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

05 березня 2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 11.01.2020 №ПЛ5534/1836/АВ/П/ТД-ФС.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю постанови про накладення штрафу від 11.01.2020 №ПЛ5534/1836/АВ/П/ТД-ФС, оскільки управління в порушення конституційної заборони самостійно встановило факт існування трудових відносин між позивачем та гр. ОСОБА_2 , при тому, що повноваження на встановлення такого факту має лише суд. Управління, приймаючи спірну постанову, не обґрунтувало належним чином ознак наявності трудових відносин між ОСОБА_2 та ФО-П ОСОБА_1 , не здійснило під час інспектування належної оцінки доводів позивача про статус ОСОБА_2 та не встановило фактичної правової природи відносин між підприємцем та ОСОБА_2 , наявності узгодженої трудової функції, яку повинна виконувати остання в межах своїх обов`язків, наявності елементів підпорядкованості ОСОБА_2 позивачу та/або правилам внутрішнього трудового розпорядку, дати, режиму роботи і тривалості її виконання, підтвердження факту систематичної оплати виконаних ОСОБА_2 робіт, тощо. Таким чином, управління не з`ясувало всіх обставин у справі, неправильно застосувало норми матеріального права у сфері цивільних та трудових відносин, порядку проведення нагляду (контролю), що призвело до ухвалення протиправної постанови.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/1259/20 та призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 31.03.2020 на 10:45 год, яке за клопотанням учасників справи відкладалося на 28.04.2020 на 10:15 год.

31.03.2020 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву /а.с. 35-37/, в якому останній наполягає на дотриманні порядку проведення інспекційного відвідування за достатніх для цього підстав. Зазначає, що у зв`язку із надходженням 20.11.2019 звернення громадянина ОСОБА_3 відповідно до наказу управління від 20.11.2019 №254П "Про проведення заходів державного контролю" та направлення на проведення заходу державного контролю від 21.11.2019 №2131 посадовими особами управління ОСОБА_4 та ОСОБА_5 проведено інспекційне відвідування на предмет додержання вимог законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин у діяльності ФО-П ОСОБА_1 21.11.2019 під час виходу на місце здійснення діяльності ФО-П ОСОБА_1 об 11:46 год. за адресою: АДРЕСА_1 (павільйон " ІНФОРМАЦІЯ_1 ") на робочому місці знаходилась ОСОБА_2 , яка виконувала обов`язки продавця, а саме, здійснювала розрахунки за відпущений товар, що зафіксовано засобами відеотехніки. В своєму письмовому поясненні від 21.11.2019 ОСОБА_2 зазначила, що проходить стажування один день. ФО-П ОСОБА_1 22.11.2019 були надані копії наказу від 20.11.2019 №10 про прийняття ОСОБА_2 на роботу продавця продовольчих товарів з 21.11.2019, трудовий договір від 19.11.2019 та повідомлення про прийняття працівника ( ОСОБА_2 ) на роботу з 21.11.2019, подане до ГУДПС у Полтавській області (Миргородський район) 21.11.2019 о 13:23, про що свідчить квитанція №2. При цьому, від надання будь-яких пояснень ФО-П ОСОБА_1 відмовилася. Таким чином, врахувавши факт виходу на місце здійснення підприємницької діяльності ФО-П ОСОБА_1 21.11.2019 об 11:46 год, опрацювавши відеофіксацію, пояснення працівника та зробивши аналіз документів встановлено, що на момент проведення інспекційного відвідування ОСОБА_2 допущена до роботи без укладення трудового договору в письмовому вигляді та повідомлення відповідного органу про прийняття працівника на роботу до моменту допущення працівника до роботи. За результатами інспекційного відвідування складені акт від 22.11.2019 №ПЛ5705/1836/АВ та припис від 22.11.2019 №ПЛ5705/1836/АВ/П. У подальшому, 11.01.2020 за результатами розгляду справи винесена постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ5534/1836/АВ/П/ТД-ФС у розмірі 125190,00 грн. З урахуванням наведеного, управління не вбачає підстав для визнання вказаної постанови протиправною та її скасування.

Позивач в судове засідання 28.04.2020 не з`явилась, будучи належно повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомила /а.с. 32/.

Відповідач в судове засідання 28.04.2020 явку свого уповноваженого представника також не забезпечив, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

28.04.2020 відповідач надав до суду клопотання про відкладення розгляду справи до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів /а.с. 59/.

Відмовляючи у задоволенні зазначеного клопотання, суд виходить з того, що відповідачем не обґрунтовано необхідність відкладення розгляду справи, не повідомлено про наявність доказів, які мають значення для розгляду справи по суті та які можуть бути надані ним безпосередньо в судовому засіданні та не можуть бути надані суду засобами поштового зв`язку, а також не надано відомостей, які б свідчили про існування перешкод для розгляду справи за його відсутності.

Згідно з частиною дев`ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутність потреби заслухати свідка або експерта, суд 28.04.2020 перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

20.11.2019 до Управління Держпраці у Полтавській області надійшов лист громадянина ОСОБА_3 від 19.11.2019, в якому останній повідомив, що працює таксистом в нічні зміни та часто купує каву у кіоску " ІНФОРМАЦІЯ_1 ". Зазвичай його обслуговує продавець ОСОБА_6 , яка скаржиться на свого роботодавця, зазначаючи, що працює в ОСОБА_1 неофіційно. У зв`язку з цим, заявник просив прийняти рішення стосовно даного питання /а.с. 41/.

У період з 21.11.2019 по 22.11.2019 інспекторами праці ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на підставі наказу першого заступника начальника Управління Держпраці у Полтавській області від 20.11.2019 №254П /а.с. 40/ та направлення на проведення заходу державного контролю від 21.11.2019 №2131 /а.с. 42/, проведено інспекційне відвідування ФО-П ОСОБА_1 , адреса здійснення діяльності - павільйон " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , за результатами якого складено акт інспекційного відвідування №ПЛ5705/1836/АВ від 22.11.2019 /а.с. 43-50/, у якому зафіксовано порушення ФО-П ОСОБА_1 статті 21, частини третьої статті 24 Кодексу законів про працю України, постанови Кабінету Міністрів України №413.

22.11.2019 Управлінням Держпраці у Полтавській області складено припис про усунення виявлених порушень №ПЛ5705/1836/АВ/П, яким приписано ФО-П ОСОБА_1 у строк до 02.12.2019 забезпечити дотримання вимог статті 21, частини третьої статті 24 Кодексу законів про працю України, постанови Кабінету Міністрів України №413 щодо укладення трудового договору та подачі повідомлення до ДФС про прийняття працівника до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором /а.с. 51/.

Примірник акту та припису у зв`язку із неможливістю особистого вручення направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку /а.с. 52/.

Листом від 02.12.2019 №02-12/7868 управління проінформувало позивача про отримання 28.11.2019 акту державного інспектора праці від 22.11.2019 №ПЛ5705/1836/АВ інспекційного відвідування у ФО-П ОСОБА_1 , складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформленого працівника, що дає підстави для розгляду справи про накладення штрафу згідно статті 265 Кодексу законів про працю України у термін, визначений пунктом 3 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 /а.с. 57/

Вказаний лист отримано ФО-П ОСОБА_1 02.01.2020 /а.с. 57 зі звороту/.

У подальшому, 11.01.2020 Управлінням Держпраці у Полтавській області прийнято постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ5534/1836/АВ/П/ТД-ФС, якою за порушення вимог частини третьої статті 24 Кодексу законів про працю України на підставі абзацу 2 частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України накладено на позивача штраф у розмірі 125190,00 грн /а.с. 58/.

Не погодившись з постановою про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пункту 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Статтею 1 Закону України від 05.04.2007 №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (в редакції, чинній на момент проведення інспекційного відвідування; надалі Закон №877-V) визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За приписами частини четвертої статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

При цьому, відповідно до частини п`ятої статті 2 Закону №877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" (в редакції, чинній на момент проведення інспекційного відвідування) відповідно до Конвенції Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенції Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, частини першої статті 259 Кодексу законів про працю України Кабінет Міністрів України затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок №823).

Цей Порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України "Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (пункт 1 Порядку №823).

За змістом пункту 2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

За результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) (далі - акт), і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення (пункт 19 Порядку №823).

Відповідно до пункту 20 Порядку №823 акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Водночас, слід зазначити, що за приписами пункту 5 Порядку №823 інспекційні відвідування проводяться з таких підстав:

1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань виключно з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) за рішенням суду;

5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;

6) за інформацією:

Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати;

ДПС та її територіальних органів про: - невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності; - факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень; - факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;

Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: - роботодавців, які нараховують заробітну плату 30 і більше відсоткам працівників менше мінімальної; - роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; - роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; - фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; - роботодавців, в яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці, що завершився; - роботодавців, в яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; - роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів; - роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;

8) за дорученням Прем`єр-міністра України;

9) за зверненням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;

10) за запитом народного депутата;

11) у разі невиконання вимог припису.

Звернення фізичних осіб, стосовно яких порушено правила оформлення трудових відносин, працівників і роботодавців може бути подане через уповноваженого представника.

Аналогічно частина перша статті 6 Закону №877-V визначає підстави для здійснення позапланових заходів, до яких відносяться:

- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону (частина друга статті 6 Закону №877-V).

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

З`ясовуючи питання наявності визначених законодавством підстав для проведення інспекційного відвідування ФО-П ОСОБА_1 судом встановлено, що у спірному випадку здійснивши фактично позаплановий захід державного контролю позивача у формі інспекційного відвідування, відповідач підставою для такого контролю у розумінні вимог Закону №877-V та Порядку №823 визначив лист громадянина ОСОБА_3 від 19.11.2019 /а.с. 41/.

Дослідивши зазначений лист як можливу правову підставу для здійснення позапланового заходу, суд зазначає, що він жодним чином не узгоджується ані з вимогами Закону №877-V, ані з вимогами Порядку №823 для можливості його кваліфікації як підстави, яка б обумовлювала законність дій відповідача щодо проведення інспекційного відвідування, оскільки поміж вказаних у Законі №877-V та Порядку №823 підстав відсутня така підстава, як проведення позапланового інспектування Держпрацею за зверненням громадянина, який не є особою, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин, чи працівником, стосовно якого порушено законодавства про працю, чи особою, стосовно якої допущені порушення, що спричинили шкоду її правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави.

Так, Закон №877-V та Порядок №823 визначають ряд умов, за яких звернення фізичної особи є підставою для здійснення заходу державного контролю: таке звернення має бути зверненням саме працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю або зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин, тобто звернення має стосуватись порушень, що спричинило шкоду правам заявника; порушення прав заявника має бути підтверджено відповідними доказами (за наявності); позаплановий захід в такому разі здійснюється виключно за погодженням відповідного центрального органу виконавчої влади.

Усі ці умови відповідачем не дотримані. Натомість, в якості правової підстави для проведення інспекційного відвідування відповідачем визначено звернення громадянина ОСОБА_3 від 19.11.2019, зміст якого зводиться виключно до повідомлення обставин того, що він працює таксистом в нічні зміни та часто купує каву у кіоску " ІНФОРМАЦІЯ_1 ". Зазвичай його обслуговує продавець ОСОБА_6 , яка скаржиться на свого роботодавця, зазначаючи, що працює в ОСОБА_1 неофіційно. У зв`язку з цим, заявник просив прийняти рішення стосовно даного питання /а.с. 41/. Зі змісту цього звернення слідує відсутність порушення особистих прав заявника зі сторони позивача у справі.

Таким чином, суд доходить висновку, що відповідачем було незаконно ініційовано та здійснено позаплановий захід державного контролю діяльності позивача, правовим наслідком чого, з врахуванням приписів частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, яка закріплює матеріально-правові основи діяльності суб`єкта владних повноважень, є те, що такий незаконний захід контролю не може породжувати виникнення законних підстав для застосування до суб`єкта господарювання штрафу.

За приписами пункту 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (надалі - Порядок №509), штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі:

рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників;

акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування;

акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

За змістом пункту 10 Порядку № 509 постанова про накладення штрафу може бути оскаржена у судовому порядку.

З огляду на встановлення в ході судового розгляду справи відсутності законної підстави для проведення інспекційного відвідування ФО-П ОСОБА_1 , суд дійшов висновку, що постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами Управління Держпраці у Полтавській області від 11.01.2020 №ПЛ5534/1836/АВ/П/ТД-ФС, прийнята за результатами такого безпідставного інспекційного відвідування, є протиправною та підлягає скасуванню судом.

Слід зазначити, що при формуванні вказаних висновків судом враховувалась правова позиція Верховного Суду, викладена в постанові від 19.10.2018 у справі №805/3137/17-а.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Управління Держпраці у Полтавській області (вул. Пушкіна, 119, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код 39777136) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Полтавській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 11 січня 2020 року №ПЛ5534/1836/АВ/П/ТД-ФС.

Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Полтавській області (ідентифікаційний код 39777136) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1251,90 грн (одна тисяча двісті п`ятдесят одна гривня дев`яносто копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, з урахуванням положень пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Гіглава