Справа № 160/3752/19
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2020-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 травня 2020 року

Київ

справа №160/3752/19

адміністративне провадження №К/9901/12070/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Гусака М.Б., Усенко Є.А.,

перевіривши касаційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 19.03.2020 у справі № 160/3752/19 за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови ,

ВСТАНОВИВ:

04.05.2020 до суду надійшла касаційна скарга Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - Держмитслужба) на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 19.03.2020 про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2019.

З касаційної скарги вбачається, що ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 24.02.2020 апеляційну скаргу Держмитслужби у цій справі залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, шляхом надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведенням інших обґрунтованих причин для такого поновлення. Підставою для залишення апеляційної скарги без руху стало зокрема те, що апеляційну скаргу подано після спливу строку встановленого для її подання та наведені скаржником підстави для його поновлення визнані судом неповажними, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційним судом встановлено, що апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 25.06.2019 подано 10.02.2020 , тобто після спливу строку на апеляційне оскарження. При цьому, ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.09.2019 апеляційну скаргу залишено без руху, у зв`язку з несплатою судового збору. Ухвалою апеляційного суду від 25.09.2019 у задоволенні клопотань про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги відмовлено, апеляційну скаргу повернуто у зв`язку з не усуненням недоліків.

У клопотанні про поновлення строку відповідачем зазначено, що повернення апеляційної скарги у зв`язку з відсутністю можливості сплати судового збору, не позбавляє його права повторного звернення до суду та є поважною підставою для поновлення строку.

Апеляційний суд, оцінивши наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження дійшов висновку, що зазначені Держмитслужбою причини пропуску строку апеляційного оскарження є неповажними, оскільки не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень. Відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 19.03.2020 на виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції Держмитслужба подала клопотання, в якому просила поновити строк апеляційного оскарження з аналогічних підстав, які вже Судом були оцінені та визнані неповажними ухвалою про залишення апеляційної скарги без руху.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд виходив з того, що поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Крім того, жодних поважних причин пропуску строку на оскарження судового рішення з моменту отримання ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги апелянтом не наведено.

У касаційній скарзі відповідач зазначає, що не погоджується з такими висновками апеляційного суду, оскільки повідомлені ним підстави для поновлення строку є поважними, а судом не враховано, що Держмитслужба не мала можливості сплатити судовий збір. Зазначає, що відсутність фінансування та відмова суду апеляційної інстанції у продовженні строку усунення недоліків до отримання фінансування є об`єктивною причиною пропуску такого строку та дає підстави для його поновлення. Звертає увагу на конституційне закріплення права на апеляційне і касаційне оскарження судового рішення.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що апеляційним судом прийнято правильне рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження за скаргою відповідача, оскільки наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження обґрунтовано визнано неповажними та на пропозицію суду апелянт не навів інших поважних підстав для цього.

Щодо доводів скаржника про наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а саме про неможливість сплати судового збору при зверненні з апеляційною скаргою у цій справі вперше, колегія суддів визнає їх неповажними, оскільки неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних чи фінансових складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Слід зазначити, що право на апеляційний та у визначених законом випадках касаційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на наведене та виходячи з того, що правильне застосовування апеляційним судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення та доводи наведені у касаційній скарзі не спростовують наведеного, колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 133, 169, 295, 299, 333, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Дніпровської митниці Держмитслужби на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 19.03.2020 у справі № 160/3752/19 .

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

М.М. Гімон

М.Б. Гусак

Є.А. Усенко ,

Судді Верховного Суду