Справа № 160/696/20
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 березня 2020 року Справа № 160/696/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-інвест» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправним та скасування припису, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ТОВ «АТБ-інвест» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати припис № 40/1 від 26.07.2019 р. про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом приведення об`єкту у відповідність до вимог діючого законодавства, винесений Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що винесений Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради припис №40/1 від 26.07.2019 року про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом приведення об`єкту до вимог діючого законодавства, терміном до 26.08.2019 р., суперечить вимогам закону, у зв`язку з чим підлягає визнанню протиправним та скасуванню. Посилання відповідача в оскаржуваному приписі на те, що проектна організація розробила проект без урахування того, що нежитлові приміщення знаходяться у житловому будинку, звіт про технічне обстеження будівель, конструкцій і інженерних мереж будівлі не відповідає вимогам Постанови КМУ від 12.04.2017 року №257, загальна площа нежитлових приміщень більше 700 кв.м., що є порушенням п.2.50 ДБН 2.2-15-2005, п. 5.5 ДБН В.3.2-2-2009, наказу №45, не відповідає дійсності, дія вказаної Постанови не поширюється на об`єкти, що обстежуються з метою виконання проектних робіт і не встановлює розміри вбудовано-прибудованих закладів торгівлі, обмеження щодо площі 700 кв.м. стосується лише відділень зв`язку. Позивач, вважає, що з боку ТОВ «АТБ-інвест» порушення законодавства допущено не було.
Ухвалою суду від 22.01.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Копія ухвали від 22.01.2020 р. разом з копією позовної заяви та додатками до нього направлена на адресу відповідача засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням про вручення, та отримана останнім 11.02.2020р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.
Відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Правом на подання відзиву на позов відповідач у визначений судом строк відповідно до положень Кодексу адміністративного судочинства України не скористався.
Зважаючи на те, що відповідача було належним чином повідомлено про відкриття провадження у справі, своїм правом на подання відзиву відповідач не скористався, враховуючи обмеженість процесуального строку, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами.
Розглянувши документи і матеріали справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, станом на 16.01.2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АТБ - інвест» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 23.03.2000, керівник Алексюк Тетяна Сергіївна. Основний вид діяльності позивача - 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
Філією ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Дніпропетровській області на замовлення ТОВ «АТБ-Інвест», зроблено Експертний звіт від 17.04.2019 року № 04-0277-19 щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Реконструкція нежитлових приміщень під розміщення магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1 та додаток до нього №04-0277-19 від 17.04.2019 року, в якому викладено короткий зміст робочого проекту. Зазначені документискладені головним експертом проекту ОСОБА_1 , кваліфікація якого підтверджується копією Кваліфікаційного сертифікату відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єкта архітектури серії АЕ № 000031, виданого Атестаційною архітектурно - будівельною комісією Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово - комунального господарства України, який зареєстрований у реєстрі атестованих осіб 25.04.2012 року за № 31 та який міститься в матеріалах справи.
Згідно додатку до експертного звіту № № 04-0277-19 від 17.04.2019 року, наявного в матеріалах справи, нежитлові приміщення в яких передбачено проведення реконструкції під магазин продовольчих та непродовольчих товарів, розташовані в прибудові до житлового будинку по АДРЕСА_1 зоні багатоповерхової житлової забудови у м. Миколаїв .
Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради проведено позапланову перевірку (захід) дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень під розміщення магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1 » за результатами якої складено акт від 26.07.2019 року № 96/2019 щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Особи які брали участь у проведенні заходу державного нагляду, крім посадової особи органу державного нагляду, уповноважені особи від замовника ОСОБА_3 , уповноважена особа від підрядника ОСОБА_4 .
В Розділі УІІІ вказаного Акту зазначено що за результатами виявлені наступні порушення: п.5.5 ДБН В.3.2-2-2009, технічне обстеження об`єкту будівництва було зроблено з порушенням містобудівної документації та державно-будівельних норм. Обстеження, для можливості встановлення реконструкції об`єкта будівництва, зроблено нежитлової будівлі, як окремо збудованої, при цьому не враховано, що об`єктом будівництва є не житлові приміщення, що вбудовані -прибудовані (розташовані на першому поверсі) житлового будинку. Реконструкція цих приміщень, в тому числі знесення несучих конструкцій вплине на міцність всього житлового будинку. При цьому під час розрахунку класу наслідків проектант визнає, що реконструкція вплине на весь житловий будинок. Проектування об`єкту повинно було бути зробленим з урахуванням ДБН В 3.2.-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт.
Норми вищевказаного ДБН застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту в тому числі вбудованих та прибудованих приміщень. Нежитлове приміщення відповідно до ДБН В 3.2.-2-2009 - це приміщення, яке належить до житлового комплексу, але не відноситься до житлового фонду і є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин. Відповідно до п.5.5 ДБН В.3.2-2-2009 обстеження конструкцій фундаментів, підземних і наземних частин житлових будинків є обов`язковим при розробленні проектів реконструкції і капітального ремонту і повинно включати: - збір, вивчення та аналіз наявної проектно-технічної документації і архівних матеріалів попередніх обстежень конструкцій будинків (якщо вони проводились) і стану ґрунтів: - архітектурні обмірювання (плани кожного поверху, підвалу, підпілля, технічного поверху, розрізи); - обмірювання обстежуваних несучих конструкцій їх елементів; - попереднє візуальне обстеження конструкцій; - детальне обстеження технічного (фізичного) стану несучих конструкцій підземних і наземних частин будинків (фундаментів, стін підвалів, зовнішніх і внутрішніх стін, колон, перекриттів, балконів, терас, лоджій, еркерів, даху тощо) з визначенням міцності конструктивних матеріалів, а також наявності і ступеня прояву деформацій і пошкоджень (тріщин, прогинів, вигинів, зсувів, спучування, вологості тощо); - геодезичні виміри величин осідань (просідань) фундаментів, а також відхилень несучих і огороджувальних конструкцій, будинків і їх частин від вертикалі і горизонталі; - обстеження огороджувальних та інших конструкцій з метою виявлення уражень грибками, жуками, шкідливими комахами та іншими біологічними бактеріями ; - оцінку технічного стану конструкцій за результатами обстеження (технічний висновок).
Порушення п.2.50 ДБН В 2.2-15-2005. Відповідно до абз.4 п.4.1 ДБН В 2.2-23:2009 «Будинки і споруди підприємства торгівлі», розміщення магазинів, вбудованих у житлові будинки, допускається згідно з переліком, наведеним у п.2.50 ДБН В 2.2-15. Згідно п.2.50 ДБН В 2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення». У першому, другому і цокольному поверхах житлових будинків допускається розміщувати приміщення: адміністративні, магазинів роздрібної торгівлі, громадського харчування, побутового обслуговування, відділень зв`язку загальною площею не більше 700 м.кв.
Відповідно до затвердженої проектної документації, загальна площа магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1 який вбудовано-прибудований у житловий будинок складає 1324,6 м.кв., що є порушенням вимог п.2.50 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення». Порушення абз.2 ч.1 ст.26 Закону України № 687-ХІУ; Наказ № 45. Архітектор, який здійснив роботи зі створення об`єктів архітектури порушив Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів.
Розділ Х, вказаного акту містить назву - пояснення, зауваження або заперечення щодо проведення заходу державного нагляду (контролю), будь-яких зауважень не містить.
Вказаний акт підписаний посадовою особою органу державного нагляду О.П.Сорока, та уповноваженою особою суб`єкта господарювання ОСОБА_3 Примірник вказаного акту отримано уповноваженою особою суб`єкта господарювання ОСОБА_3 26.07.2019 року, що підтверджено підписом вказаної особи в даному акті.
Звертає увагу, що припис є обов`язковим до виконання, та у разі його не виконання особи несуть відповідальність, передбачену законодавством у сфері містобудівної діяльності.
Згідно листа Управління державного архітектурно - будівельного контролю Миколаївської міської ради№ 4885/22.01-23/19 від 16.12.2019 року про надання інформації позивачу, щодо отримання копії припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.07.2019 року №40/1. За результатами розгляду якого, відповідачем направлено на адресу позивача даний припис.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Повноваження відповідача регулюються, законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", ";Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).
Так, відповідно до ч. 1, 3, ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"(в редакції станом на час спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
Відповідно до пункту 1 та пункту 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Державною архітектурною будівельною інспекцією та її територіальними органами.
Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Згідно з пунктом 16 Порядку№553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Відповідно до пункту 18 Порядку №553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно - будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Відповідно до пункту 19 Порядку №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Згідно пункту 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно - будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Відповідно до пункту 24 Порядку - №553 матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) вносяться до електронного кабінету та підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю з використанням кваліфікованого електронного підпису та захищеного носія особистих ключів. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відображення в електронному кабінеті.
Форми вищезазначених документів затверджені Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року №240.
Відповідно до ст.3 Закону України «Про архітектурну діяльність» №687-XIV, законодавство про архітектурну діяльність складається з Конституції України, законів України "Про основи містобудування", "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", цього Закону та інших нормативно-правових актів.
Ст. 26, вищевказаного Закону передбачено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.
Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
З матеріалів справи, встановлено, що після проведення позапланової перевірки відповідачем відносно позивача складено акт від 26.07.2019 №96/2019 щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та припис №40/1 від 26.07.2019 року про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил.
Так, слід зазначити, що акт та припис, які були складені під час перевірки, відповідають встановленим чинним законодавством формам.
Абзацом 4 пункту 14 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно - будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Надаючи оцінку доводам позивача в частині посилань на відсутність порушення п.2.50 ДБН В 2.2-15-2005, відносно того що обмеження площі 700 кв.м. стосується лише відділень зв`язку, та незастосування вказаних ДБН до спірного об`єкту будівництва, то суд зазначає наступне.
Згідно Державних будівельних норм України. Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення ДБН В.2.2-15-2005, від 18.05.2005, Норми, затверджені Наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури № 80, надано чинності Наказом від 28.09.2005 N 175, ці Норми поширюються на проектування нових і реконструкцію житлових будинків з позначкою рівня підлоги верхнього поверху до 73,5 м (як правило, до 25 поверхів включно при висоті поверху 2,8 м): одноквартирні та багатоквартирні, у тому числі спеціалізовані квартирні житлові будинки для осіб похилого віку і сімей з інвалідами та гуртожитки.
Вимоги цих Норм є обов`язковими для юридичних і фізичних осіб - суб`єктів підприємницької діяльності на території України незалежно від форм власності та відомчої належності.
Так, згідно п 2.50 ДБН В 2.2-15-2005 встановлено, що у першому, другому і цокольному поверхах житлових будинків допускається розміщувати приміщення: адміністративні, магазинів роздрібної торгівлі, громадського харчування, побутового обслуговування, відділень зв`язку загальною площею не більше 700 кв.м, банків, магазинів і кіосків з продажу преси, поліклінік, жіночих консультацій, рентгено-стоматологічних кабінетів (в разі забезпечення вимог НРБУ; роздавальних пунктів молочних кухонь, юридичних консультацій і нотаріальних контор, загсів, філій бібліотек, виставкових залів, контор житлово-експлуатаційних організацій, фізкультурно-оздоровчих занять загальною площею до 150 кв.м, культурно-масової роботи з населенням (для проведення лекцій, зборів, бібліотек-читалень, кімнат для індивідуальних занять, роботи гуртків, прийому громадян депутатами тощо), дитячих художніх шкіл, центрів соціального захисту населення, центрів зайнятості населення базового рівня до 50 відвідувачів і до 15 співробітників центрів, а також груп короткотривалого перебування дітей дошкільного віку (крім цокольного поверху).
Вказана норма є чіткою і зрозумілою, та не допускає множинного тлумачення, разом з тим відповідно до затвердженої проектної документації, загальна площа магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1 який вбудовано-прибудований у житловий будинок складає 1324,6 м.кв., що є порушенням вимог п.2.50 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», та порушенням абз.2 ч.1 ст.26 Закону України № 687-ХІУ, оскільки проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
Крім того суд звертає увагу, що згідно додатку до експертного звіту № № 04-0277-19 від 17.04.2019 року, наданого позивачем та наявного в матеріалах справи, нежитлові приміщення в яких передбачено проведення реконструкції під магазин продовольчих та непродовольчих товарів, розташовані в прибудові до житлового будинку по АДРЕСА_1 в зоні багатоповерхової житлової забудови у м.Миколаїв.
При цьому під час проведеної перевірки, згідно Розділу УІІІ вказаного Акту перевірки контролюючим органом встановлено що, технічне обстеження об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 для можливості реконструкції об`єкта будівництва, зроблено нежитлової будівлі, як окремо збудованої, при цьому не враховано, що об`єктом будівництва є не житлові приміщення, що вбудовані - прибудовані до (розташовані на першому поверсі) житлового будинку. Реконструкція цих приміщень, в тому числі знесення несучих конструкцій вплине на міцність всього житлового будинку. При цьому під час розрахунку класу наслідків проектант визнає, що реконструкція вплине на весь житловий будинок. Проектування об`єкту повинно було бути зробленим з урахуванням ДБН В 3.2.-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт.
Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 22 липня 2009 року N 295 затверджені ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", чинні з 01.01.2010р.
Щодо сфери застосування ДБН В.3.2-2-2009, то ці норми застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту одноквартирних і багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, гуртожитків, спеціалізованих житлових будинків для осіб похилого віку і маломобільних груп населення, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень незалежно від періоду їх будівництва, конструктивних систем, об`ємно-планувальних рішень, застосованих будівельних матеріалів і виробів, а також поширюються на проектування реконструкції будинків і приміщень різного призначення, що переобладнуються у житлові. Норми обов`язкові для застосування усіма юридичними і фізичними особами на території України незалежно від форм власності і відомчої належності.
Нежитлове приміщення відповідно до ДБН В 3.2.-2-2009 - це приміщення, яке належить до житлового комплексу, але не відноситься до житлового фонду і є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин.
Так п.5.5 ДБН В.3.2-2-2009 передбачено обстеження конструкцій фундаментів, підземних і наземних частин житлових будинків є обов`язковим при розробленні проектів реконструкції і капітального ремонту і повинно включати: збір, вивчення та аналіз наявної проектно-технічної документації і архівних матеріалів попередніх обстежень конструкцій будинків (якщо вони проводилися) і стану ґрунтів; архітектурні обмірювання (плани кожного поверху, підвалу, підпілля, технічного поверху, розрізи); обмірювання обстежуваних несучих конструкцій і їх елементів; попереднє візуальне обстеження конструкцій; детальне обстеження технічного (фізичного) стану несучих конструкцій підземних і наземних частин будинків (фундаментів, стін підвалів, зовнішніх і внутрішніх стін, колон, перекриттів, балконів, терас, лоджій, еркерів, даху тощо) з визначенням характеристик міцності конструктивних матеріалів, а також наявності і ступеня прояву деформацій і пошкоджень (тріщин, прогинів, вигинів, зсувів, спучування, вологості тощо); геодезичні виміри величин осідань (просідань) фундаментів, а також відхилень несучих і огороджувальних конструкцій будинків і їх частин від вертикалі і горизонталі; обстеження огороджувальних та інших конструкцій з метою виявлення уражень грибками, жуками, шкідливими комахами та іншими біологічними бактеріями; оцінку технічного стану конструкцій за результатами обстеження (технічний висновок).
Таким чином під час розгляду вказаної справи, виявлені відповідачем під час перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які також відображені в акті та оскаржуваному приписі, знайшли своє підтвердження, а саме: що проектування об`єкту повинно було бути зробленим з урахуванням ДБН В 3.2.-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт, оскільки нежитлові приміщення в яких передбачено проведення реконструкції під магазин продовольчих та непродовольчих товарів, розташовані в прибудові до житлового будинку по АДРЕСА_1 в зоні багатоповерхової житлової забудови, а реконструкція цих приміщень, в тому числі знесення несучих конструкцій вплине на міцність всього житлового будинку; порушення вимог п.2.50 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», оскільки у першому, другому і цокольному поверхах житлових будинків допускається розміщувати приміщення: в тому числі магазинів роздрібної торгівлі, загальною площею не більше 700 кв.м., а загальна площа магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1 який вбудовано-прибудований у житловий будинок складає 1324,6 м.кв.; порушення ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність».
Вищевказане позивачем не спростовано, як під час проведеної перевірки, так і станом на час розгляду справи судом, будь-які докази на спростування вищевикладеного матеріали справи не містять.
Разом з тим ч.1 ст. 77 КАС України, передбачено що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Крім того, суд звертає увагу, що особи які брали участь у проведенні заходу державного нагляду, крім посадової особи органу державного нагляду, це уповноважені особи від замовника ОСОБА_3 , уповноважена особа від підрядника ОСОБА_4, що підтверджено їх підписами в акті перевірки від 26.07.2019р., та позивачем не заперечується.
Згідно з пункту 21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
Матеріалами справи підтверджено, а позивачем не заперечується, що акт перевірки від 26.07.2019 №96/2019 року підписано та отримано 26.07.2019 року уповноваженою особою суб`єкта господарювання ОСОБА_3 Зауваження ОСОБА_3, чи будь-якого іншого представника суб`єкта перевірки, щодо змісту акту відсутні.
При прийнятті даного рішення суд також застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в п. 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії", заява № 303-A, п. 29).
Таким чином, з врахуванням вищевказаного суд приходить до висновку що дії відповідача відповідали чинному законодавству, складаючи оскаржуваний припис, відповідач діяв у межах наданих йому повноважень, доводи позивача не знайшли свого підтвердження, як і не спростовані останнім виявлені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які також відображені в акті та оскаржуваному приписі, що є підставою для відмови в задоволенні поданого позову.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 5, 9, 19, 77, 139, 242-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова