Справа № 591/7903/19
Суддя: Л.М. Опімах
Дата ухвалення: 2020-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2020 р. Справа № 591/7903/19

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Опімах Л.М.,

розглянувши за правилами спрощеного провадження без виклику сторін в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Полукрнатураль Систем" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, мотивуючи вимоги тим, що відповідно до постанови Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 26.11.2019 на позивача накладено штраф у розмірі 90315 грн., за вчинення правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Зазначену постанову позивач вважає протиправною і просить скасувати, вказуючи на відсутність підстав для притягнення його до відповідальності, оскільки порушень у сфері містобудівної діяльності він не вчиняв, висновки відповідача, викладені в постанові не відповідають фактичним обставинам справи.

Крім того, відповідачем порушена процедура проведення перевірки, а саме відсутнє погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного колегіального органу.

Відповідач подав відзив на позов, в якому проти задоволення позовних вимог заперечив, зазначивши, що протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.11.2019 року № 129, зафіксовано, що згідно договору №5/16 будівельного підряду від 15.02.2016 року позивачем як підрядником було розпочато виконання будівельних робіт на об'єкті «Реконструкція системи опалення з установленням модульної котельні, що працює на поновлювальних джерелах енергії (біомаса) в комунальній установі «Сумська загальноосвітня школа І-ІІІ ступня № 11» по вул. Шишкіна, буд. 12».

Під час вивчення змісту проектно-кошторисної документації (Зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва) встановлено, що вказаним документом передбачалось встановлення блоків віконних металопластикових з подвійним склопакетом. Однак, позивач, як підрядник, встановив віконні металопластикові блоки з однокамерними склопакетами, чим порушив вимог ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», відповідно до якої будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Також, в ході перевірки встановлено, що позивачем допущено порушення положень ДБН А3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», а саме: даний об'єкт повинен бути навколо облаштований огорожею, а в місцях, де відбувається рух людських потоків, майданчик повинен бути облаштований захисним козирьком (п.6.2., п. 6.3.2. ДБН А3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва»).

Крім того, в частині погодження проведення позапланового заходу з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду, на необхідності якого зауважує позивач, відповідач зазначив, що відповідно до ч.2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в Україні Держархбудінспекцією та її територіальними органами затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (далі - Порядок №553). Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Загальними положеннями Порядку №553 встановлено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Тобто, передбачена ч.1 ст.6 цього Закону вимога щодо погодження проведення позапланового заходу з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду не поширюється на дані правовідносини.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає за необхідне в задоволенні позовних вимог відмовити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що з 06.11.2019 по 19.11.2019 Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання товариством з обмеженою відповідальністю «Полукрнатураль Систем» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт з будівництва модульної котельні за адресою: м.Суми, вул.Шишкіна, 12, результати якої відображені у акті перевірки ( а.с.94-100). В ході перевірки були виявлені порушення у сфері містобудівної діяльності, що зафіксовано протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №129 від 19.11.2019 ( а.с.101-102).

26.11.2019 начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради прийнято постанову №28-621/1/29.01.12 про накладення на позивача штрафу у розмірі 90315 грн. відповідно до п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» ( а.с.103-104).

Суд не вбачає підстав для скасування постанови, з огляду на таке.

Так, відповідно до акту перевірки, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та постанови, відповідно до договору №5/16 будівельного підряду від 15.02.2016 року позивачем як підрядником було розпочато виконання будівельних робіт на об'єкті «Реконструкція системи опалення з установленням модульної котельні, що працює на поновлювальних джерелах енергії (біомаса) в комунальній установі «Сумська загальноосвітня школа І-ІІІ ступня № 11 по вул. Шишкіна, буд. 12».

Під час вивчення змісту проектно-кошторисної документації (Зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва) встановлено, що вказаним документом передбачалось встановлення блоків віконних металопластикових з подвійним склопакетом.

Проте, позивачем, як підрядною організацією на вищевказаному об'єкті було встановлено віконні металопластикові блоки з однокамерними склопакетами, що не відповідає проектній документації.

Крім того, в порушення п.6.2., п. 6.3.2. ДБН А3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» підрядник не облаштував та не обгородив будівельний майданчик огорожею, а в місцях, де відбувається рух людських потоків не облаштував захисним козирьком.

На думку суду, висновки контролюючого органу відображають фактичні обставини справи, є правомірними, відтак прийнята на їх підставі постанова про накладення на позивача штрафу відповідає вимогам закону.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про основи містобудування» містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань і громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характер) середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Стаття 5 Закону України «Про основи містобудування» визначає основні вимоги до містобудівної діяльності. Зокрема, при здійсненні містобудівної повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів; раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення ефективності забудови та іншого використання земельних ділянок; охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва; інформування через засоби масової інформації громадян про плани перспективного розвитку територій і населених пунктів, розміщення важливих містобудівних об'єктів; участь громадян, об'єднань громадян в обговоренні містобудівної документації, проектів окремих об'єктів і внесення відповідних пропозицій до державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій; захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про основи містобудування» Державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України. Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Так, частиною 3 статті 2 вищевказаного Закону, встановлено, що суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи несуть відповідальність за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Положеннями ст. 1 даного Закону визначено, що проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Згідно ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Судом встановлено, що замовником за договором будівельного підряду ( а.с.84-87) є Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради, предметом договору є «Реконструкція системи опалення з установленням модульної котельні, що працює на поновлювальних джерелах енергії (біомаса) в комунальній установі «Сумська загальноосвітня школа І-ІІІ ступня № 11» по вул. Шишкіна, буд. 12». Проектно-кошторисною документацією ( а.с.88) передбачене встановлення блоків віконних металопластикових з подвійним склопакетом. Водночас, підрядником встановлені віконні блоки з однокамерним склопакетом, що не відповідає проектній документації, затвердженій замовником та створює склад правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Крім того, позивач також не заперечує наявність цього порушення, зазначаючи у позові про те, що на його думку, встановлення в цьому приміщенні двокамерного склопакету суперечить вимогам ДБН і є надмірним. Однак, пропозиція про застосування однокамерних склопакетів замовником не була погоджена.

Також, щодо необхідності облаштування позивачем огорожі будівельного майданчика, суд зазначає таке.

Згідно п. 1 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» ці норми встановлюють загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення. їх комплексів або частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Пунктом 6.2 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» встановлено, що підготовка до будівництва передбачає здійснення таких організаційних заходів, зокрема забезпечення комплексної безпеки будівництва відповідно до п. 4.3. цього ДБН.

Відповідно до п. 4.3. даного ДБН, для забезпечення комплексної безпеки будівництва заходи з організації будівельного виробництва мають передбачати: а) дотримання під час підготовки і виконання будівельних робіт вимог з охорони праці та усіх видів промислової безпеки відповідно до ДБН А.3.2-2.

Водночас, положеннями ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» встановлено, що будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407. Конструкція захисних огорож повинна відповідати таким вимогам: Огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж 2,0 м і бути обладнані суцільним захисним козирьком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Позивач на спростування недотримання ним зазначених вимог ДБН, посилається на ту обставину, що будівельні роботи з 2017 року не ведуться. Однак, на думку суду ці доводи не заслуговують на увагу, оскільки, порядок набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466.

Згідно п. 5 даного Порядку, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI) та об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно інформації що міститься у Єдиному реєстру документів що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмови у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 року № 92. на об'єкт будівництва «Будівництво модульної котельні за адресою: м. Суми, вул. Шишкіна, 12» зареєстровано декларацію про початок будівельних робіт № СМ33 від 24.02.2016 року, замовник Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради (а.с.90-91).

Пунктом 6 Порядку № 466, документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Будівництво на час перевірки не завершене, документи, що підтверджують введення (прийняття) вищевказаного об'єкта в експлуатацію в єдиному реєстрі відсутні, рішення про консервацію об»єкта будівництва замовником також не приймалось.

Суд також не погоджується з доводами позивача про порушення відповідачем процедури при проведенні контрольного заходу в частині погодження з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду.

Так, відповідно до Положення про Управління державного архітектурно- будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 27 липня 2016 року №1030-МР (зі змінами) з питань здійснення повноважень, передбачених Законом України «Про регулювання містобудування діяльності» Управління є підконтрольним Державній архітектурно - будівельній інспекції України.

Відповідно до ч.2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в Україні Держархбудінспекцією та її територіальними органами затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (далі - Порядок №553). Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Загальними положеннями Порядку №553 встановлено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Тобто, передбачена ч.1 ст.6 цього Закону вимога щодо погодження проведення позапланового заходу з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду не поширюється на дані правовідносини.

За таких обставин, перевіривши рішення відповідача на відповідність його вимогам ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про накладення штрафу на позивача обґрунтованою, правомірною та такою, що не підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Полукрнатураль Систем" ( , вул.Соборна, 25/12, м.Суми, 40030) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради ( , вул.Воскресенська, 8А, м.Суми, 40000) про визнання протиправною та скасування постанови - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Л.М. Опімах