Справа № 240/6629/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 травня 2020 року м. Житомир справа № 240/6629/20

категорія 109020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Радомишльського району Житомирської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання незаконними та скасування пунктів рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, у якому просить:

- визнати незаконними та скасувати пункт 6 рішення від 23.07.2010 №86 двадцять дев`ятої сесії 5 скликання Радомишльської міської ради Житомирської області "Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок для виготовлення державних актів на право власності на земельні ділянки, внесення змін в деякі пункти рішень сесій"; пункт 9 рішення від 23.07.2010 №90 двадцять дев`ятої сесії 5 скликання Радомишльської міської ради Житомирської області "Про припинення права користування земельними ділянками та відміну окремих рішень сесій"; пункт 9 рішення від 28.11.2019 №809 двадцять третьої сесії сьомого скликання Радомишльської міської ради Житомирської області "Про відмову в клопотаннях" з часу їх ухвалення;

- зобов`язати "Радомишльську міську раду Житомирської області, як власника земель в порядку виконання свого рішення від 23.07.2010 №95 перенести земельну ділянку площею 0,0731 га (сінокосіння) з кадастровим №:06:010:0284 на правий берег р.Сухарка відповідно до схеми її розміщення до об`єктів індивідуальної забудови гр. ОСОБА_4 із зміною конфігурації та координат поворотних точок на АДРЕСА_1 і тим самим забезпечити вільний доступ до водного об`єкта АДРЕСА_2 та забезпечити їм право вільного виходу за межі м. Радомишль до лісового масиву та право власності на землю".

- стягнути з відповідача судові витрати по справі.

Перевіряючи, після одержання позовної заяви, чи відповідає вона вимогам, установленим Кодексом адміністративного судочинства України, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом, судом ураховано наступне.

Відповідно до змісту позовної заяви позивачем в якості третіх осіб зазначено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Частиною другою статті 49 КАС України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з частиною четвертою статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Відповідно до частини п`ятої статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства, суд зазначає, що передумовою залучення до участі у справі третіх осіб є встановлення факту, що рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Суд звертає увагу, що позовна заява не містить обґрунтування залучення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до участі у справі в якості третіх осіб.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно уточнити позовну заяву в частині викладення обґрунтування щодо необхідності залучення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до участі у справі в якості третіх осіб.

Положеннями п. 4, п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем заявлено позовну вимогу про визнання незаконними та скасування пункту 9 рішення №809 від 28.11.2019 двадцять третьої сесії сьомого скликання Радомишльської міської ради Житомирської області "Про відмову в клопотаннях" з часу їх ухвалення, яким відмовлено в клопотанні ОСОБА_1 про перенесення земельної ділянки для сінокосіння, яка передана в оренду рішенням сесії міської ради від 16.11.2017 №488 ОСОБА_4 площею 0,0731 га, кадастровий №:06:010:0284, із зміною координат її поворотних точок у зв`язку з тим, що в разі її перенесення, як вимагає ОСОБА_1 , дана земельна ділянка накладеться на об`єкти нерухомого майна, які належать ОСОБА_4 , а не на садиби жителів вул . Клевицька.

Однак, позивач не обґрунтовує, яким чином даний факт стосується саме його прав, свобод та інтересів та яким чином вони порушуються у сфері публічно-правових, а не цивільних відносин.

Отже, позивачу слід надати суду обґрунтування, в чому полягає порушення його прав оскаржуваним рішенням у публічній сфері.

Також у прохальній частині позову заявлено позовну вимогу, зокрема, про зобов`язання Радомишльської міської ради Житомирської області, як власника земель в порядку виконання свого рішення №95 від 23.07.2010 перенести земельну ділянку площею 0,0731 га (сінокосіння) з кадастровим №:06:010:0284 на правий берег р.Сухарка відповідно до схеми її розміщення до об`єктів індивідуальної забудови гр. ОСОБА_4 із зміною конфігурації та координатів поворотних точок на АДРЕСА_1 і тим самим забезпечити вільний доступ до водного об`єкта АДРЕСА_2 та забезпечити їм право вільного виходу за межі м.Радомишль до лісового масиву та право власності на землю.

Крім викладення фактичних обставин справи, у позові не міститься правового обґрунтування того факту, що саме відповідач є органом, уповноваженим законом, на виконання порушеного клопотання, а відтак вимога в частині зобов`язання міської ради вчинити певні дії не обґрунтована нормативно-правовими приписами.

До того ж, частиною 1 статті 19 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Необхідною умовою для відкриття судом провадження в адміністративній справі є наявність публічно-правового спору, наслідком якого є порушення прав свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб з боку суб`єктів владних повноважень.

Для спору, який має бути вирішений в порядку адміністративного судочинства, має бути уповноваження одного суб`єкта владно керувати поведінкою іншого суб`єкта (суб`єктів), а ці суб`єкти зобов`язані вимоги та приписи такого владного суб`єкта виконувати. До юрисдикції адміністративних судів віднесені тільки ті публічно-правові спори, які виникають у зв`язку зі здійсненням суб`єктами владних повноважень віднесених до їх компетенції владних управлінських функцій, а не взагалі всіх функцій, які виконують суб`єкти владних повноважень.

З даної позовної вимоги не вбачається, що між сторонами виник публічно-правовий спір, тому позивачу слід надати обґрунтування, що дана позовна вимога підлягає вирішенню у порядку адміністративного судочинства, а не направлена на захист цивільного права про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

Крім того, в порушення п. 7 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві не вказано відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Згідно з п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві також зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору чи документу, який підтверджує підстави для звільнення його від сплати судового збору.

Натомість, до позовної заяви позивачем додано клопотання, в якому він просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з тяжким матеріальним становищем. В підтвердження даних обставин позивач надає довідку про розмір пенсії за період з липня 2019 року по грудень 2019 року, довідку КЗ "Радомишльський центр ПМСД" від 11.02.2020 №63 про стан здоров`я ОСОБА_1 , довідку ПП "Житлоремсервіс-9" від 23.04.2020 №039 про те, що ОСОБА_1 проживає один.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У той же час, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (зі змінами та доповненнями, далі - Закон).

Згідно з частиною 1 та 2 статті 8 Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати з наступних підстав: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або ускладнення у здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог статей 72-77 КАС України покладаються на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Дані про розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік позивач надав суду тільки за шість місяців, а не за весь попередній календарний рік, як це передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", що позбавляє суд можливості встановити наявність правових підстав для звільнення позивача від сплати судового збору. Крім того, у суду відсутня будь-яка можливість встановити відсутність інших доходів позивача, оскільки ним на надано довідки від органу держаної фіскальної служби як єдиного уповноваженого органу, який здійснює облік доходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом приписів пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у становить 2102,00 гривень.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 Закону передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З позовної заяви вбачається, що позивачем у цій справі заявлено чотири позовні вимоги.

Таким чином, позивач при подачі до суду даного позову повинен був сплатити судовий збір у розмірі 3363,20 грн. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів Житомирська міська отг22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035726

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA4006797

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу;101;_________(РНОКПП позивача); Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ позивача), Житомирський окружний адміністративний суд .

Частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позов необхідно залишити без руху зі встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

1) нової (уточненої) позовної заяви відповідно до кількості учасників справи із:

- викладенням обґрунтування щодо необхідності залучення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до участі у справі в якості третіх осіб;

- письмового обґрунтування позовних вимог, заявлених у відповідності до повноважень адміністративного суду;

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- з зазначенням того, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- оригіналу документу про сплату судового збору в сумі 3363,20 грн. або обґрунтованого клопотання про звільнення від такої сплати (відстрочення чи розстрочення) з наданням належних доказів існування підстав, визначених законом, для такого звільнення, зокрема, довідки про розміри річного доходу позивача за попередній календарний рік, виданої органами Пенсійного фонду та Державної фіскальної служби.

Під час встановлення позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви судом враховано, що 02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX.

Пунктом 9 вказаного Закону, зокрема, розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу граничний строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня закінчення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко