Справа № 580/737/20
Суддя: Шурко Олег Іванович
Дата ухвалення: 2020-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/737/20 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

при секретарі Коцюбі Т.М.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 20 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної міграційної служби України в Черкаській області та Черкаського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання видати паспорт у формі книжечки,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державної міграційної служби України в Черкаській області та Черкаського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області, в якій просив визнати протиправною бездіяльність відповідачів, яка виражається у відмові видати неповнолітній ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт-книжечку громадянина України, який вона вимагає у відповідачів з посиланням на релігійні переконання та зобов`язати відповідачів видати неповнолітній ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт-книжечку громадянина України, який вона вимагає у відповідачів з посиланням на свої релігійні переконання.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 02.03.2020 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду доказів відмови у видачі неповнолітній ОСОБА_2 паспорта у формі книжечки.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 20.03.2020 позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 до Управління державної міграційної служби України в Черкаській області та Черкаського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання видати паспорт у формі книжечки повернуто позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції та постановити окрему ухвалу стосовно посадових осіб Управління державної міграційної служби України в Черкаській області та Черкаського РВ Управління державної міграційної служби України в Черкаській обл. по фактах систематичного та безкарногои порушення закону відповідачами, у порядку, передбаченому вимогами ст.249 КАС України. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції, всупереч вимогам ст. 80 КАС України, не витребувано докази у відповідача, ненадання позивачем яких стало підставою повернення судом першої інстанції позовної заяви.

Черкаський РВ УДМС України в Черкаській області та Черкаський РВ УДМС України в Черкаській області подали відзиви на апеляційну скаргу, в якій зазначили, що позивач у встановлений судом строк не виконав вимоги ухвали суду першої інстанції від 02.03.2020, що відповідно до закону є беззаперечною підставою для повернення позовної заяви, відтак, на думку відповідачів, під час прийняття ухвали від 20.03.2020 про повернення позовної заяви у справі № 580/737/20 суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 44 КАС України учасники справи мають право подавати докази, а відповідно до п. 4 ч. 5 вказаної статті, учасники справи зобов`язані подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Положеннями ч. 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною 3 вказаної статті встановлено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (ч. 5 ст. 77 КАС України).

Відповідно до ч. 4 ст. 79 КАС України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Частинами 1-3 ст. 80 КАС України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч.ч. 2 та 3 ст. 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 02.03.2020 про залишення позовної заяви без руху, якою надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду доказів відмови у видачі неповнолітній ОСОБА_2 паспорта у формі книжечки.

Як вбачається з матеріалів справи та доводів апеляційної скарги, позивач в тексті позовної заяви просив суд першої інстанції вчинити дії щодо витребування у відповідача доказів відмови видати неповнолітній ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт-книжечку громадянина України, однак, судом першої інстанції, всупереч вимогам ст. 80 КАС України, ухвали про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів не винесено.

Так, приписами ч. 4 ст. 9 КАС України встановлено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Колегія суддів також звертає увагу, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Також, Європейським судом з прав людини вказується про те, що при застосуванні процедурних правил національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення від 26 липня 2007 року у справі «Walchli v. France», від 8 грудня 2016 року «ТОВ «Фріда» проти України»).

З огляду на вказані норми, колегія суддів зазначає, що постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції допустився надмірного формалізму та фактично позбавив позивача гарантованого йому національним та Європейським законодавством права на доступ до правосуддя.

Щодо вимоги апелянта постановити окрему ухвалу стосовно посадових осіб Управління державної міграційної служби України в Черкаській області та Черкаського РВ Управління державної міграційної служби України в Черкаській обл. по фактах систематичного та безкарного порушення закону відповідачами, у порядку, передбаченому вимогами ст. 249 КАС України колегія суддів зазначає наступне.

Згідно зі ст. 324 КАС України, суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених ст. 249 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

В силу ч. 1 ст. 249 КАС України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Отже, з наведеного слідує, що підставою для постановлення окремої ухвали є виявлення порушення закону. Крім того, суд має право, але не зобов`язаний постановляти окрему ухвалу. При цьому, оскільки предметом апеляційного оскарження в даному випадку є ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви, а не визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача протиправними, вказана вимога апелянта є передчасною.

За наведених обставин у сукупності та взаємозв`язку, враховуючи, що cудом першої інстанції не взято до уваги клопотання позивача щодо необхідності витребування у відповідача доказів відмови видати неповнолітній ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт-книжечку громадянина України, колегія суддів дійшла висновку, що повернення позовної заяви здійснено судом першої інстанції з порушенням процесуальних вимог, що свідчить про необхідність скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 20 березня 2020 року про повернення позовної заяви про визнання протиправною бездіяльності відповідачів, яка полягає у відмові видати неповнолітній ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт-книжечку громадянина України, який вона вимагає у відповідачів з посиланням на релігійні переконання та зобов`язання відповідачів видати неповнолітній ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт-книжечку громадянина України, який вона вимагає у відповідачів з посиланням на свої релігійні переконання - скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду в цій частині.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: Шурко О.І.

Судді: Василенко Я.М.

Ганечко О.М.