Справа № 826/8023/18
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2020-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2020 року справа №826/8023/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомДепартаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - позивач, Департамент)
доПостійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України (далі по тексту - відповідач, Постійно діюча адміністративна колегія)
третя особаТовариство з обмеженою відповідальністю «Авіаційний розрахунковий центр» (далі по тексту - третя особа, ТОВ «Авіаційний розрахунковий центр»)
проскасування рішення відповідача про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 19 квітня 2018 року №3691-р/пк-пз

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом про скасування рішення від 19 квітня 2018 року №3691-р/пк-пз, оскільки відповідачем не мотивовано нормами законодавства яким саме чином вимоги, встановлені тендерною документацією, є дискримінаційними по відношенню до інших потенційних учасників; визначені у тендерній документації параметри аерофотокамери встановлені Інструкцією з топографічного знімання у масштабах 1:5000, 1:2000, 1:1000 та 1:500, затвердженої наказом Головного управління геодезії, картографії та кадастру при Кабінеті Міністрів України від 09 квітня 1998 року №56, яка є обов`язковою для юридичних та фізичних осіб, незалежно від форм власності, що займаються виконанням топографо-геодезичних робіт, в тому числі проведення аерофотозйомочних робіт.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 червня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №826/8023/18 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 квітня 2020 року позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи за його участі.

Відповідачем та третьою відзиву на позовну заяву та відповідних пояснень до суду не надано.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі».

Частиною третьою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зокрема передбачено, що Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Відповідно до частин дев`ятої - одинадцятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні; підстави та обґрунтування прийняття рішення; у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Наведені правові норми свідчать, що орган оскарження перевіряє оскаржувані рішення, дії чи бездіяльності замовника на предмет їх відповідності законодавству у сфері державних закупівель, зокрема принципам, визначеним Законом України «Про публічні закупівлі», і лише, встановивши, порушення процедури закупівлі, може зобов`язати замовника вчинити дії щодо усунення виявлених порушень.

Вирішуючи питання дотримання законодавства у сфері державних закупівель, порушення процедури закупівлі, дотримання принципів закупівлі та наявність достатніх підстав для прийняття оскаржуваного рішення, суд звертає увагу на наступне.

Судом встановлено, що ТОВ «Авіаційний розрахунковий центр» подало скаргу від 28 березня 2018 року №UA-2018-03-16-000647 щодо порушення процедури закупівлі в частині в частині встановлення замовником (позивачем) дискримінаційних вимог до учасників торгів.

За результатами розгляду вказаної скарги Постійно діючою адміністративною колегією прийнято рішення від 19 квітня 2019 року №3691-р/пк-пз, яким зобов`язано Департамент внести зміни до тендерної документації за процедурою закупівлі - «Аерофотозйомка території м. Київ з розміром пікселя на місцевості 5 см та виготовлення цифрових ортофотопланів з розміром пікселя 5 см; ДК 021:2015:71350000-6 - Науково-технічні послуги в галузі інженерії», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за №UA-2018-03-16-000647-а, з метою усунення порушень, які зазначені в мотивувальній частині рішення.

З мотивувальної частини оскаржуваного рішення вбачається, що скаргу задоволено, у зв`язку з тим, що:

1) замовником не спростовано інформацію, наведену скаржником, не доведено та документально не підтверджено необхідність встановлення зазначеної умови документації (підпунктом 7 пункту 6 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Документації передбачено вимоги до автофотокамери з наступними основними параметрами: цифрова кадрова аерофотокамера; фокусна відстань 200-350 мм; розмір пікселя матриці камери - не більше 8 мкр.), а також не спростовано наявність в Україні лише однієї камери, яка б відповідала вказаним в документації вимогам; встановлення зазначеної вимоги документації обмежує коло потенційних учасників процедури закупівлі лише тими, які мають фотокамеру з фокусною відстанню 200-300 мм, що є дискримінаційним по відношенню до інших учасників потенційних учасників, зокрема, скаржника; дії замовника в частині встановлення наведених вище вимог порушують принципи здійснення закупівель - недискримінація учасників (у тому числі скаржника) та вимоги частини четвертої статті 22 Закону, згідно з якою тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників;

2) документація містить непрозорі вимоги в частині неузгодженості технічних вимог до надання послуг з предмета закупівлі, а саме: відповідно до пункту 6 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» і Технічного завдання, що є невід`ємною частиною проекту договору, замовником встановлено вимоги: «Для виконання аерофотознімальних робіт мають бути використані аерофотокамери з наступними основними параметрами - цифрова кадрова аерофотокамера»; одночасно замовником встановлено вимоги щодо створення цифрових ортопланів, які, окрім іншого, визначають, що «Процес створення цифрового ортоплану включає наступні основні етапи:… - цифрова радіометрична та геометрична корекція зображень з використанням сканованих зображень місцевості з урахуванням траєкторії». Враховуючи викладене, на переконання скаржника, отримати скановані зображення місцевості можливо лише камерою скануючого типу, а не кадровою, а, отже, виконати вимоги замовника в цій частині технічного завдання неможливо; у зазначеній частині Департамент погодився внести зміни до документації;

3) встановлено непрозорі вимоги в частині порядку приймання послуг та етапів - відповідно до пункту 6.15 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» і Технічного завдання замовником встановлено вимоги, що «учасник повідомляє замовника про здійснений контрольний перегляд матеріалів аерофотозйомки шляхом надання замовнику копії відповідного акту контрольного перегляду»;

4) встановлено, що дії замовника в частині встановлення у документації наведених вище вимог (відповідно до пункту 1 «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» документації тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником) та завантаження файлів в сканованому вигляді у форматі Portable Document Format PDF, що містять, зокрема, інформацію та документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям та вимогам документації; відповідно до пункту 5 розділу «Інструкція з підготовки тендерної документації» документації для підтвердження інформації про відповідність учасника кваліфікаційним критеріям учасники завантажують окремими файлами в електронну систему закупівель відскановані документи (за підписом учасника, завіреної печаткою підприємства (за наявності), а саме - на вимогу «наявність обладнання та матеріально-технічної бази» надати, зокрема, довідку (довідки) про наявність в учасника або його субпідрядника (субпідрядників) власного чи орендованого обладнання та матеріально-технічної бази для надання послуг, яка повинна містити інформацію про найменування, кількість, тип, тощо, а саме: спеціалізоване повітряне судно, яке має дійсний сертифікат льотної придатності; цифрову кадрову камеру, яка дозволяє отримувати зображення у видимому діапазоні спектру з оригінальним розміром пікселя на місцевості до 5 см; комплект обладнання, яке необхідне при виконанні аерофотознімальних робіт та їх наземного супроводу; спеціалізоване ліцензоване програмне забезпечення, необхідне для надання послуг за договором послуг; двохчастотних GPS приймачів не менше чотирьох; комп`ютерів не менше десяти) порушують вимоги частини третьої статті 5 та частини четвертої статті 22 Закону, якими передбачена недискримінація учасників, а також права та законні інтереси скаржника, пов`язані з його участю у процедурі закупівлі, та принципи недискримінації учасників, відкритості та прозорості та всіх стадіях закупівель, передбачені статтею 3 Закону;

5) замовником встановлено «Перелік основних нормативно-технічних, довідкових та інших матеріалів, якими необхідно користуватись під час проектування та проведення робіт»; в зазначеній частині Департамент на засіданні Колегії підтвердив, що вказані ISO відкликані, однак вони є рекомендованими і не обов`язковими, зазначив про готовність внесення змін до документації в цій частині.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Частиною другою статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено критерії, які повинна містити тендерна документація, зокрема, така документація повинна містити інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля.

Згідно частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Відповідно до частини четвертої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

З аналізу викладених норм вбачається, що тендерна документація включає в себе перелік обов`язкових складових, а також може містити іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити, за умови, що така інформація не обмежує конкуренцію та не призводять до дискримінації учасників.

Щодо підпункту 7 пункту 6 «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» документації, відповідно до якої передбачено вимоги до автофотокамери з наступними основними параметрами: цифрова кадрова аерофотокамера; фокусна відстань 200-350 мм; розмір пікселя матриці камери - не більше 8 мкр., суд зазначає наступне.

Порядок створення топографічних планів у масштабах 1:500 - 1:5000 для потреб картографування щодо їх змісту і точності визначається Інструкцією з топографічного знімання у масштабах 1:5000, 1:2000, 1:1000 та 1:500 (ГКНТА-2.04-02-98), затвердженою наказом Головного управління геодезії, картографії та кадастру при Кабінеті Міністрів України від 9 квітня 1998 року №56 (далі по тексту - Інструкція).

Відповідно до пункту 7.1.17 Інструкції масштаби аерофотознімання для комбінованого і стереотопографічного знімань, у залежності від висоти рельєфу, характеру місцевості і основи створюваного топографічного плану, не повинні бути дрібніші вказаних у табл. 13-15.

Відповідно до Таблиці 14 «Вибір масштабу аерофотознімання і фокусної відстані АФА для планів масштабу 1:2000» зокрема, для населених пунктів, промислових майданчиків та інших забудованих територій з перерізом рельєфу 0,5 м, передбачено фокусну відстань АФА, мм 200, 350, 500, 100, 70.

Проте, відповідно до встановлених тендерною документацією позивача обмежень, фокусна відстань АФА має становити 200-350 мм.

При цьому, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження необхідності встановлення зазначеної умови, оскільки положення Інструкції містять вимоги до АФА, зокрема, для населених пунктів, фокусну відстань менше 200 мм.

З урахуванням викладеного суд вважає, що відповідач правомірно дійшов висновку, що встановлення зазначеної вимоги документації обмежує коло потенційних учасників процедури закупівлі лише тими, які мають фотокамеру з фокусною відстанню 200-300 мм, що є дискримінаційним по відношенню до інших учасників потенційних учасників, зокрема, третьої особи.

Щодо встановлення відповідачем непрозорих вимог в частині порядку приймання послуг та етапів, відповідно до яких учасник повідомляє замовника про здійснений контрольний перегляд матеріалів аерофотозйомки шляхом надання замовнику копії відповідного акту контрольного перегляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом Служби безпеки України від 12 серпня 2005 року №440, до відомостей, що становлять державну таємницю входять відомості, що містяться у первинних матеріалах аерозйомок (незалежно від форми та виду носія) території України, які виконані з авіаційних носіїв за допомогою різних типів аерофотозйомки або лазерного сканування, а також у похідних матеріалах з них, з роздільною здатністю на місцевості краще 50 сантиметрів, за умови наявності на матеріальних носіях інформації відомостей, що охороняються на об`єктах Міністерства оборони України та Збройних Сил України

За виключенням відомостей, які надаються Україною згідно з міжнародними зобов`язаннями. Засекречування матеріальних носіїв цієї інформації відбувається на стадії отримання первинних матеріалів аерозйомок або лазерного сканування чи похідних матеріалів з них. Рішення про розсекречування конкретної інформації приймає державний експерт з питань таємниць.

Проте, позивачем не надано обґрунтованих пояснень щодо процедури здійснення контрольного перегляду матеріалів аерофотозйомки шляхом надання замовнику копії відповідного акта контрольного перегляду, з урахуванням чого суд вважає, що зазначеною вимогою тендерної документації може бути порушено вимоги Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом Служби безпеки України від 12 серпня 2005 року №440.

Крім того, позивач не надав пояснень в частині встановлення вимог щодо кількості обладнання.

З аналізу матеріалів справи слідує, що тендерна документація позивача містить дискримінаційні положення, які суперечать принципам здійснення закупівель, встановлених статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: вимоги до автофотокамери з наступними основними параметрами: цифрова кадрова аерофотокамера; фокусна відстань 200-350 мм; розмір пікселя матриці камери - не більше 8 мкр.); використання для виконання аерофотознімальних робіт аерофотокамер з наступними основними параметрами - цифрова кадрова аерофотокамера та встановлення вимог щодо створення цифрових ортопланів, які, окрім іншого, визначають, що процес створення цифрового ортоплану включає наступні основні етапи:… - цифрова радіометрична та геометрична корекція зображень з використанням сканованих зображень місцевості з урахуванням траєкторії; встановлення непрозорих вимог в частині порядку приймання послуг та етапів; вимоги щодо подання тендерної пропозиції в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником) та завантаження файлів в сканованому вигляді у форматі Portable Document Format PDF, що містять, зокрема, інформацію та документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям та вимогам документації, завантаження учасниками для підтвердження інформації про відповідність учасника кваліфікаційним критеріям окремими файлами в електронну систему закупівель відскановані документи (за підписом учасника, завіреної печаткою підприємства (за наявності), а саме - на вимогу «наявність обладнання та матеріально-технічної бази» надати, зокрема, довідку (довідки) про наявність в учасника або його субпідрядника (субпідрядників) власного чи орендованого обладнання та матеріально-технічної бази для надання послуг, яка повинна містити інформацію про найменування, кількість, тип, тощо, а саме: спеціалізоване повітряне судно, яке має дійсний сертифікат льотної придатності; цифрову кадрову камеру, яка дозволяє отримувати зображення у видимому діапазоні спектру з оригінальним розміром пікселя на місцевості до 5 см; комплект обладнання, яке необхідне при виконанні аерофотознімальних робіт та їх наземного супроводу; спеціалізоване ліцензоване програмне забезпечення, необхідне для надання послуг за договором послуг; двохчастотних GPS приймачів не менше чотирьох; комп`ютерів не менше десяти) порушують вимоги частини третьої статті 5 та частини четвертої статті 22 Закону, якими передбачена недискримінація учасників, а також права та законні інтереси скаржника, пов`язані з його участю у процедурі закупівлі, та принципи недискримінації учасників, відкритості та прозорості та всіх стадіях закупівель, передбачені статтею 3 Закону; встановлення замовником переліку основних нормативно-технічних, довідкових та інших матеріалів, якими необхідно користуватись під час проектування та проведення робіт.

Крім того, суд звертає увагу на те, що доводи позовної заяви не спростовують висновків про наявність обмеження конкуренції та дискримінації учасників, та про невідповідність умов Тендерної документації позивача вимогам статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" про недискримінацію учасників.

При цьому, суд зазначає, що в частині інших встановлених оскаржуваним рішенням порушень Департамент погодився внести зміни до документації та не навів у позовній заяві жодних обґрунтувань щодо неправомірності зазначених висновків.

Таким чином, суд приходить до висновку, що рішення відповідача про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 19 квітня 2018 року №3691-р/пк-пз є правомірним, а позовні вимоги нормативно і документально не підтверджуються.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем доведено правомірність оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов Департаменту не підлягає задоволенню.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації відмовити повністю.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01601, м. Київ, вул. Хрещатик. Буд. 32-а; ідентифікаційний код 26199097);

Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (03680, м. Київ, вул. Митрополита В. Липківського, 45; ідентифікаційний код 00032767);

Товариство з обмеженою відповідальністю «Авіаційний розрахунковий центр» (04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 8-а, оф. 14; ідентифікаційний код 30678461).

Суддя В.А. Кузьменко