Справа № 480/5163/19
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2020-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2020 р. Справа № 480/5163/19

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Павлічек В.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області, третя особа - ОСОБА_2 про визнання рішення протиправним.,-

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з позовною заявою до Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області, в якій просить визнати протиправним рішення 30 сесії 7 скликання Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області від 30.09.2019 року "Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради".

Позовні вимоги обгрунтовуються тим, що відповідно до рішення 28 сесії 7 скликання від 31 липня 2019 «Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради», секретарем Верхньосироватської сільської ради було обрано ОСОБА_3 . Цією ж сесією було прийнято рішення «Про внесення змін до рішення Верхньосироватської сільської ради від 25.07.2019 року «Про дострокове припинення повноважень сільського голови Верхньосироватської сільської ради», відповідно до якого на ОСОБА_3 як на секретаря сільської ради було тимчасово покладено обов`язки сільського голови, повноваження якого були достроково припинені. Однак, не дивлячись на те, що посада секретаря вже була заміщена, рішенням 30 сесії 7 скликання від 30 вересня 2019 року «Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради» Верхньосироватська сільська рада вирішила обрати ще одного секретаря - ОСОБА_2 . При цьому повноваження ОСОБА_3 не припинились, а ОСОБА_2 була обрана на посаду секретаря з формулюванням «на період вакантної посади сільського голови». Позивач вважає таке рішення протиправним та таким, що суперечить чинному законодавству.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 02.01.2020 року відкрито провадження у справі № 480/5163/19 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та залучено до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 . Крім того даною ухвалою встановлено строк відповідачу для подання відзиву та доказів, які наявні у відповідача, позивачу для подання відповіді на відзив, а відповідачу заперечення, та третій особі встановлено строк для подання пояснення щодо позову та пояснення щодо відзиву.

Проте відповідачем та третьою особою вимоги суду не виконано, відзиву на позовну заяву та пояснення щодо позову суду не надано.

У зв`язку з надходженням 23.01.2020 року до канцелярії суду від Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області апеляційної скарги на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 02.01.2020 року про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, ухвалою Сумського окружного адміністративного суду зупинено провадження у даній справі до повернення матеріалів справи № 480/2591/19 до Сумського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.02.2020 року заяву Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області про відкликання апеляційної скарги задоволено та апеляційну скаргу Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 02.01.2020 року по справі № 480/5163/19 повернуто скаржнику.

18.03.2020 року справа № 480/5163/19 надійшла до Сумського окружного адміністративного суду.

Оскільки обставини, на підставі яких було зупинено провадження у справі № 480/5163/19 усунено, ухвалою Сумського окружного адміністративного суду провадження у даній справі було поновленню.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи судом встановлено, що відповідно до рішення 28 сесії 7 скликання від 31.07.2019 «Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради», на посаду секретаря Верхньосироватської сільської ради було обрано ОСОБА_3 (а.с. 8).

Разом з тим, цією ж сесією було прийнято рішення «Про внесення змін до рішення Верхньосироватської сільської ради від 25.07.2019 року «Про дострокове припинення повноважень сільського голови Верхньосироватської сільської ради», відповідно до якого на ОСОБА_3 як на секретаря сільської ради було тимчасово покладено обов`язки сільського голови, повноваження якого були достроково припинені (а.с. 9).

В подальшому рішенням тридцятої сесії сьомого скликання Верхньосироватської сільської ради від 30.09.2019 року було обрано на посаду секретаря Верхньосироватської сільської ради ОСОБА_2 , депутата Верхньосироватської сільської ради по виборчому округу №11, на період вакантної посади сільського голови Верхньосироватеької сільської ради (а.с. 11).

Не погодившись з даним рішенням, позивач звернулась до суду.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами ст. 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Згідно ч. 1-2 ст. 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

Сільський, селищний, міський голова обирається відповідною територіальною громадою на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування в порядку, визначеному законом, і здійснює свої повноваження на постійній основі. Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових місцевих виборах, визначається Конституцією України.

При цьому ч. 2 ст. 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено, що у разі звільнення з посади сільського, селищного, міського голови у зв`язку з достроковим припиненням його повноважень або його смерті, а також у разі неможливості здійснення ним своїх повноважень повноваження сільського, селищного, міського голови здійснює секретар відповідної сільської, селищної, міської ради, крім випадків дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови відповідно до Закону України "Про військово-цивільні адміністрації" або Закону України "Про правовий режим воєнного стану". Секретар сільської, селищної, міської ради тимчасово здійснює зазначені повноваження з моменту дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови і до моменту початку повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на позачергових виборах відповідно до закону, або до дня відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на чергових місцевих виборах.

З аналізу зазначених норм законодавства суд вбачає, що, зокрема, у разі звільнення з посади сільського голови у зв`язку з достроковим припиненням його повноважень, повноваження сільського голови тимчасово здійснює секретар відповідної сільської ради. При цьому факт тимчасового здійснення секретарем сільської ради повноважень сільського голови у зв`язку з достроковим припиненням його повноважень, не означає його перехід на цю посаду і втрати повноважень секретаря. Повноваження сільського голови виконуються секретарем відповідної ради додатково до виконання основних його повноважень.

З матеріалів справи суд вбачає, що у зв`язку з достроковим припиненням повноважень голови Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області, на двадцять восьмій сесії сьомого скликання Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області було прийнято рішення від 31.07.2019 року, яким внесено зміни до рішення Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області від 25.07.2019 року "Про дострокове припинення повноважень сільського голови Верхньосироватської сільської ради", а саме, зокрема, п. 4 даного рішення викладено у новій редакції: "Тимчасове виконання обов`язків сільського голови Верхньосироватської сільської ради покласти на секретаря сільської ради ОСОБА_3 з 31.07.2019 року" (а.с. 9).

Разом з тим 30.09.2019 року рішенням тридцятої сесії сьомого скликання Верхньосироватської сільської ради було обрано на посаду секретаря Верхньоснроватської сільської ради ОСОБА_2 . При цьому, як вбачається з інформації від 05.12.2019 року № 3302/03-23 про працівників апарату Верхньосироватської сільської ради відповідно до штатного розпису, затвердженого Верхньосироватською сільською радою, на посаді секретаря сільської ради значиться ОСОБА_3 . Тобто фактично, рішенням 30 сесії 7 скликання Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області від 30.09.2019 року було обрано другого секретаря сільської ради на заміщену посаду. А відтак рішення 30 сесії 7 скликання Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області від 30.09.2019 року "Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради" не відповідає вимогам чинного законодавства.

Однак суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

В силу положень п. 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень ( нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності.

Конституційний Суд України в пп.3.6 п.3 Рішення від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 (у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) зазначив, що системний аналіз, який провів Конституційний Суд України, свідчить, що поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

У вказаній справі Конституційний Суд України вирішив, що поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Також вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, Конституційний Суд України в п.4.1 рішення від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав або інтересів позивача на момент його звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Позивач в позовній заяві зазначив, що звертається до суду щодо оскарження рішення 30 сесії 7 скликання Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області від 30.09.2019 року "Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради" як депутат Верхньосироватської сільської ради, який є представником інтересів територіальної громади, а отже має право вимагати усунення порушень законності та встановленого порядку.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 2 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад", депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Згідно ч. 2 ст. 19 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" депутат місцевої ради має право: 1) обирати і бути обраним до органів відповідної ради; 2) офіційно представляти виборців у відповідній раді та її органах; 3) пропонувати питання для розгляду їх радою та її органами; 4) вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті; 5) вносити на розгляд ради та її органів пропозиції з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю; 6) вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них; 7) висловлюватися щодо персонального складу утворюваних радою органів і кандидатур посадових осіб, які обираються, призначаються або затверджуються радою; 8) порушувати питання про недовіру сільському, селищному, міському голові, розпуск органів, утворених радою, та звільнення посадових осіб місцевого самоврядування; 9) брати участь у дебатах, звертатися із запитами, ставити запитання доповідачам, співдоповідачам, головуючому на засіданні; 10) вносити пропозиції про заслуховування на пленарному засіданні ради звіту чи інформації будь-якого органу або посадової особи, підзвітних чи підконтрольних раді, а також з питань, що віднесені до компетенції ради, інших органів і посадових осіб, які діють на її території; 11) порушувати в раді та її органах питання про необхідність перевірки роботи підзвітних та підконтрольних раді органів, підприємств, установ, організацій; 12) виступати з обґрунтуванням своїх пропозицій та з мотивів голосування, давати довідки; 13) ознайомлюватися з текстами виступів у стенограмах чи протоколах засідань ради та її органів до їх опублікування; 14) оголошувати на засіданнях ради та її органів тексти звернень, заяв, пропозицій громадян або їх об`єднань, якщо вони мають суспільне значення; 15) об`єднуватися з іншими депутатами місцевої ради в депутатські групи, фракції, які діють відповідно до регламенту ради.

Таким чином правовий статус депутата місцевої ради як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого органу та рівноправного члена місцевої ради, а також гарантії депутатської діяльності визначені та встановлені Конституцією України, Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та Законом України "Про статус депутатів місцевих рад".

Відповідно до положень зазначених законів депутат місцевої ради має право реалізувати свої права щодо внесення пропозицій для розгляду їх радою та її органами, пропозицій і зауважень до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті, на розгляд ради та її органів пропозицій з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю.

Саме у такий спосіб депутат місцевої ради реалізує своє право на участь у діяльності ради та у прийнятті радою відповідних рішень.

Отже, можна дійти висновку, що депутат ради законодавчо не наділений правом здійснювати представництво інтересів територіальної громади в судах. Нормами чинного законодавства для депутата встановлений особливий спосіб впливу як на прийняття рішень органом місцевого самоврядування, так і на життя мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Вказана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 817/2297/14.

А відтак суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним рішення 30 сесії 7 скликання Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області від 30.09.2019 року "Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради" є необгрунтованими та не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області, третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправним рішення 30 сесії 7 скликання Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області від 30.09.2019 року "Про обрання секретаря Верхньосироватської сільської ради" - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки визначені, зокрема, статтею 295 цього кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя В.О. Павлічек