Справа № 420/6504/19
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2020-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2020 р.м.ОдесаСправа № 420/6504/19
Головуючий в 1 інстанції: Бжассо Н.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 31 січня 2020 року (суддя Бжассо Н.В., м. Одеса, повний текст рішення складений 31 січня 2020 року) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «САЙЛЕНД» до Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_1 , про скасування наказів,-

В С Т А Н О В И В:

04 листопада 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «САЙЛЕНД» (далі - ТОВ «САЙЛЕНД») звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - Управління ДАБК ОМР), за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_1 , в якому просило:

- скасувати наказ Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/225 від 16.05.2019 року про скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з небезпечними наслідками (СС1) №ОД 27;

- скасувати наказ Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/242 від 07.06.2019 року про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта до експлуатації №ОД 32 від 08.04.2019 року.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 31 січня 2020 року адміністративний позов ТОВ «САЙЛЕНД» був задоволений. Скасовано наказ Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/225 від 16.05.2019 року про скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з небезпечними наслідками (СС1) №ОД 27. Скасовано наказ Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/242 від 07.06.2019 року про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта до експлуатації №ОД 32 від 08.04.2019 року. Стягнуто з Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «САЙЛЕНД» ( ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3842,00 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні 00 копійок).

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норми матеріального права та неправильне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким повністю відмовити у задоволенні адміністративного позову ТОВ «САЙЛЕНД».

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що за результатами перевірки було встановлено, що замовник будівництва ОСОБА_1 у повідомленні про початок виконання будівельних робіт №ОД 27 від 13.02.2019 року з реконструкції квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , наведені недостовірні дані в частині розроблення та затвердження проектної документації. За результатом складеного акту та доповідної прийнято відповідний наказ про скасування. Отже, апелянт вважає, що діяв правомірно та прийняті накази є законними. Крім того, судом першої інстанції не прийнято до уваги та позивачем не спростовано доведений відповідачем факт наведення недостовірних даних у відповідних повідомленні та декларації та, відповідно, судом першої інстанції невірно застосовано ст. 376 ЦК України.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не подавав.

Справа розглянута судом першої інстанції в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів у разі… 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 13.02.2019 року далі - Управління ДАБК ОМР зареєстровано повідомлення №ОД 27 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) з реконструкції квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, місце розташування об`єкта будівництва: АДРЕСА_1, замовником якого є ОСОБА_1.

В повідомленні вказано, що експертиза будівництва проведена Філією ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Одеській області, експерт Лисенко Геннадій Іванович, сертифікат АЕ 004401, позитивний експертний звіт №16-0043-19 від 11.02.2019 року.

08.04.2019 року Управлінням ДАБК ОМР зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за №ОД 32 з реконструкції квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, місце розташування об`єкта будівництва: АДРЕСА_1, замовником якої є ОСОБА_1.

В декларації вказано, що експертиза будівництва проведена Філією ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Одеській області, експерт Лисенко Геннадій Іванович , сертифікат АЕ 004401, позитивний експертний звіт №16-0043-19 від 11.02.2019 року.

Згідно з довідкою ТОВ «ПОРОМ-СТРОЙ ЛТД» вих. №183333 від 11.05.2019 року, правильною адресою об`єкту є: АДРЕСА_2 .

14.05.2019 року державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» Махортов І.О. зареєстрував за ОСОБА_1 право власності на реконструйовану квартиру АДРЕСА_2 .

13.08.2019 року державним реєстратором Дунай Х.Б. зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 за ТОВ «САЙЛЕНД».

У період з 02.05.2019 року по 14.05.2019 року посадовими особами Управління ДАБК ОМР проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами вказаної перевірки складено акт №000840 від 14.05.2019 року, згідно з яким встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 Гердас у повідомленні про початок виконання будівельних робіт № ОД 27 від 13.02.2019 року з реконструкції квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 наведені недостовірні дані в частині розроблення та затвердження проектної документації. Вказані висновки зроблені на підставі листа ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Одеській області №94/04 від 13.05.2019 року, згідно з яким експертиза проектної документації «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані: АДРЕСА_1 » не виконувалась, а експертний звіт №16-0043-19 від 11.02.2019 року стосується зовсім іншого об`єкту будівництва.

На підставі висновків зазначеного акту перевірки та доповідної записки головного спеціаліста інспекційного відділу №1 Найка В .Г. Управління ДАБК ОМР 16.05.2019 року прийняло наказ №01-13/225 ДАБК про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) №ОД 27 від 13.02.2019 року «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 , замовник - ОСОБА_1 .

У період з 06.07.2019 року по 07.06.2019 року посадовими особами Управління ДАБК ОМР проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами вказаної перевірки складено акт №001083 від 07.06.2019 року, згідно з яким встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 Гердас у декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ОД 32 від 08.04.2019 року з реконструкції квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , наведені недостовірні дані в частині розроблення та затвердження проектної документації. Вказані висновки зроблені на підставі листа ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Одеській області №94/04 від 13.05.2019 року, згідно з яким експертиза проектної документації «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані: АДРЕСА_1 » не виконувалась, а експертний звіт №16-0043-19 від 11.02.2019 року стосується зовсім іншого об`єкту будівництва та замовника.

На підставі висновків зазначеного акту перевірки та доповідної записки головного спеціаліста інспекційного відділу №1 Найка В.Г. , Управління ДАБК ОМР 07.06.2019 року прийняло наказ №01-13/242 ДАБК про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) №ОД 32 від 08.04.2019 року «Реконструкція квартири « АДРЕСА_1 без зміни геометричних фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 , замовник - ОСОБА_1.

Не погоджуючись с даними наказами Управління №01-13/225 ДАБК від 16.05.2019 року та №01-13/242 ДАБК від 07.06.2019 року, позивач звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи справу та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції та надаючи правову оцінку його висновкам і встановленим обставинам справи, виходить з наступного.

Згідно з ч. ч. 1, 9 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 (далі - Порядок №553) визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. п. 5, 7 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктами 9, 12 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п. п. 16, 18, 21 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно з п. 1 ч. 1, ч. ч. 2, 5 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. ч. 1, 7, 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2, 4, 6, 10, ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Форма акта готовності об`єкта до експлуатації, форма сертифіката, порядок його видачі, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.

Акт готовності об`єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об`єкт застрахований).

Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Згідно з ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

За правилами статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» завершальним етапом будівництва об`єкту містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

З огляду на наведені положення законодавства суд першої правильно виходив з того, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт є чинним до завершення будівництва. Факт завершення будівництва засвідчується реєстрацією декларації про прийняття об`єкта до експлуатації.

В свою чергу, декларація про готовність об`єкта до експлуатації вичерпує свою дію з моменту реєстрації права власності на збудований об`єкт.

Під час розгляду справи судом першої інстанції враховано, що право на виконання будівельних робіт, набуте ОСОБА_1 на підставі повідомлення, зареєстрованого Управлінням ДАБК ОМР 13.02.2019 року за №ОД 27, скасовано відповідно до наказу від 16.05.2019 року №01-13/225ДАБК, тоді як декларація про готовність об`єкта до експлуатації зареєстрована Управлінням - 08.04.2019 року.

Тобто, станом на час прийняття відповідачем оскаржуваного наказу від 16.05.2019 року №01-13/225ДАБК повідомлення про початок виконання будівельних робіт вичерпало свою дію та було нечинним, з чим погоджується апеляційний суд.

Так само, судом першої інстанції вірно встановлено, що станом на час прийняття оскаржуваного наказу №01-13/242ДАБК від 07.06.2019 року про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ОД 32 від 08.04.2019 року «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без зміни геометричних фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 набув право власності на реконструйований об`єкт.

Тобто станом на час прийняття наказу №01-13/242ДАБК від 07.06.2019 року, декларація про готовність об`єкта до експлуатації вичерпала свою дію.

Пунктом 19 ч. 1 ст. 4 КАС України встановлено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийнятий) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

У рішенні від 16 квітня 2009 року №7-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що у Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону). Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є «гарантією стабільності суспільних відносин» між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року №1-зп.

Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування, враховуючи також і наявність делегованих повноважень, є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

Колегія суддів апеляційного суду, як і суд першої інстанції вважає, що після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі №804/1510/16 та від 02 жовтня 2018 року у справі №465/1461/16-а, від 05 червня 2019 року у справі №815/3172/1.

Також колегія суддів відхиляє аргумент апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції невірно застосовано ст. 376 ЦК України, оскільки згідно з цією нормою житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Адже, під час виконання реконструкції вказаної квартири існували відповідні документи, що давали право виконувати будівельні роботи. Також, відповідачем не доведено факту істотного порушення позивачем будівельних норм і правил.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, свою позицію не довів та не обґрунтував.

У зв`язку з цим, за результатом апеляційного розгляду даної справи колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувані накази Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/225 від 16.05.2019 року та №01-13/242 від 07.06.2019 року щодо позивача не ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та прийняті без урахування усіх фактичних обставин, з порушенням прав позивача та третьої особи.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ТОВ «САЙЛЕНД».

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відтак, апеляційна скарга Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 31 січня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення апеляційного суду, або з дня вручення учаснику справи повного судового рішення.

Головуючий суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя І.П.Косцова

Суддя Ю.В. Осіпов