Справа № 400/99/20
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2020-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2020 р. № 400/99/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Птичкіної В. В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом:Товариство з обмеженою відповідальністю "Кворум-Нафта", вул. Гречишникова, 52, м. Миколаїв, 54003

до відповідача:Державної архітектурно-будівельної інспекції України, бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133 в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056

про:визнання протиправними та скасування припису від 05.12.2019 № 50, постанови від 20.12.2019 № 50/3947/4/1014-1.18.-19,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КВОРУМ-НАФТА» (надалі - Товариство або позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом (арк. спр. 33-41), що містив вимоги:

визнати протиправним (неправомірним) та скасувати припис № 50 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.12.2019, який складено головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції (надалі - Управління або відповідач) ОСОБА_1 ;

визнати протиправною (неправомірною) та скасувати постанову № 50/3947/4/1014-1.18.-19 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2019, яку складено головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Кот Л.П.

В обґрунтування позовних вимог Товариство, зокрема, вказало, що у відповідача не було законних підстав для проведення позапланової перевірки, тому накладення стягнення та видання припису є протиправними.

Відповідач ані відзив на адміністративний позов, ані вказані в ухвалі про відкриття провадження у справі документи, що пов`язані з призначенням, проведенням перевірки та оформленням її результатів, а також з процедурою притягнення позивача до відповідальності, не подав, представника в судове засідання не направив.

Згідно з частиною дев`ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у письмовому провадженні.

Як встановлено судом, Товариство, відповідно до рішення Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області від 05.04.2006 № 60, є власником нежилого об`єкту (міні АЗС і комплексу обслуговування автомобілів), розташованого за адресою: АДРЕСА_3 . Цей факт підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно (арк. спр. 17).

Листом від 20.11.2019 № 3629/7/1014-1.20/1-19 (надалі - Повідомлення, арк. спр. 14) Управління повідомило Товариство про проведення з 26.11.2019 по 05.12.2019 позапланової перевірки щодо дотримання вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 .

У зазначеному повідомленні Управління послалось на лист Баштанської місцевої прокуратури від 15.11.2019 № 35-1852 вих. 19 щодо реконструкції будівлі АЗС за вказаною адресою.

Згідно з цим листом (арк. спр. 13) прокурор Баштанської місцевої прокуратури просив Управління «… вирішити питання щодо наявності підстав для проведення позапланової перевірки на АЗС по вул. Театральна, 1 в м. Баштанка Миколаївської області, власником якої являється ТОВ «Кворум-Нафта» з метою перевірки додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил під час будівництва/реконструкції вищевказаної АЗС. Про прийняте рішення та вжиті заходи прошу повідомити місцеву прокуратуру у найкоротший строк …».

У листі від 25.11.2019 № 558, адресованому Управлінню, Товариство вказало, що не здійснює ані будівництво, ані реконструкцію на АЗС, а також, на підтвердження наявності законних підстав для проведення позапланової перевірки, просило надати копію вказаного вище листа Баштанської місцевої прокуратури (арк. спр. 15-16).

05.12.2019 посадова особа Управління склала «Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно- будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій» (надалі - Акт, арк. спр. 19), в якому вказало про порушення Товариством пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі - Закон № 3038) та підпункт 1 пункту 11 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (надалі - Порядок № 553). В Акті зазначено, що Товариство не допустило посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт «Реконструкція АЗС за адресою: АДРЕСА_2».

У «Приписі № 50 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» від 05.12.2019 (надалі - Припис, арк. спр. 22), яким Товариство було зобов`язано 27.12.2019 «… усунути порушення містобудівного законодавства шляхом допущення посадових осіб Управління … на об`єкт … та надати документи, необхідні для проведення позапланової перевірки …», посадова особа Управління зазначила, що «… за результатами позапланової перевірки … встановлено, що у період з 26.11.2019 по 05.12.2019 Товариством … недопущені посадові особи Управління на об`єкт для проведення позапланової перевірки, а також не надані необхідні документи для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що є порушенням пункту 1 та пункту 7 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11, абз. 2, 5 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю …».

Також 05.12.2019 був складений «Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (надалі - Протокол, арк. спр. 20-21), в якому посадова особа Управління, зокрема, зазначила, що «… на адресу замовника 20.11.2019 … направлений лист про проведення позапланової перевірки, який він отримав 22.11.2019. У визначений в листі час на об`єкті був керуючий АЗС … який сказав, що він не уповноважений підписувати та отримувати копію направлення на проведення позапланового заходу та надавати необхідні документи для здійснення позапланової перевірки. До кінця перевірки необхідні документи для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та пояснення посадовій особі Управління не надали …». Згідно з Протоколом, розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності мав відбутись 20.12.2019.

В Акті, Приписі, Протоколі підписи представника Товариства відсутні.

Після отримання зазначених документів поштою (06.12.2019) позивач направив до Управління 10.12.2019 лист № 599 (арк. спр. 23-26), в якому просив не притягувати Товариство до відповідальності та закрити провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Правом на участь у розгляді справи Товариство не скористалось.

«Постановою № 50/3947/4/1014-1.18.-19 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (надалі - Постанова, арк. спр. 28) посадова особа Управління визнала Товариством винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини шостої статті 2 Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (надалі - Закон № 208), та наклала на позивача штраф в сумі 63 060 грн.

При прийнятті рішення суд виходив з такого.

Згідно з абзацами першим та другим частини першої статті 41 Закону № 3038, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальними, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідач не надав суду жодних пояснень (та, відповідно, доказів) щодо того, яким суб`єктом містобудування є Товариство, які роботи і коли воно виконало (виконує), чим підтверджується існування об`єкта будівництва «Реконструкція АЗС за адресою: АДРЕСА_2».

У Повідомленні відповідач визначив, що перевірку позивача буде розпочато 26.11.2019 об 11-30 год.

Відповідно, зафіксувати факт недопущення на об`єкт будівництва посадова особа Управління мала саме 26.11.2019.

Управління не надало пояснень, чому Акт, Припис та Протокол були оформлені 05.12.2019, та якими доказами підтверджується факт повідомлення Товариства про те, що саме в цей день посадова особа Управління має намір скласти вказані документи.

Пунктами 2, 3 частини третьої статті 41 Закону № 3038 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Аналогічна норма міститься у підпунктах 2 та 3 пункту 11 Порядку № 553.

Як зазначено у пунктах 16 та 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У пункті 19 Порядку № 553 вказано, що припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Посадова особа Управління перевірку Товариства не провела, акт перевірки (з інформацією про виявлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю порушення) не склала, тому видання Припису та складення Протоколу не відповідає статті 41 Закону № 3038 та нормам Порядку № 553.

Як вказано вище, штраф на Товариства був накладений на підставі пункту 2 частини шостої статті 2 Закону № 208, відповідно до якого суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Пунктами 1, 7 частини третьої статті 41 Закону № 3038 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Пунктом 11 Порядку № 553 також визначені права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки.

Порушити норми, яким визначені права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, Товариство не могло.

Згідно з пунктом 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, відповідальність суб`єкта містобудування за невиконання обов`язку щодо допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, щодо надання документів, пояснень тощо з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, настає у тому випадку, якщо зазначені посадові особи дотримуються порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

В даному випадку, на думку суду, відповідач не довів дотримання ним норм Порядку № 553, що свідчить про незаконність притягнення Товариства до відповідальності.

Так, у частині першій статті 41 та у пункті 7 Порядку № 553 підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Лист Баштанської місцевої прокуратури не є ані зверненням юридичної особи про порушення, ані вимогою правоохоронного органу про проведення перевірки.

За таких обставин, на думку суду, у Управління не було право ініціювати проведення позапланової перевірки Товариства.

Отже, складення Акта, Припису, Протоколу та винесення Постанови відбулось в порушення вимог Закону № 3038 та Порядку № 553, що є підставою для задоволення вимог Товариства.

Крім викладеного, на підставі частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, суд кваліфікував неподання Управлінням відзиву без поважних причин як визнання позову.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку про задоволення позову.

Судові витрати (сплачена позивачем сума судового збору), відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Кворум-Нафта" (вул. Гречишникова, 52, м. Миколаїв, 54003, ідентифікаційний код за ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133, ідентифікаційний код за ) в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056, ідентифікаційний код за ЄДРПОУ відсутній) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати виданий 05.12.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056, ідентифікаційний код за ЄДРПОУ відсутній) ОСОБА_1 припис № 50 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

3. Визнати протиправною та скасувати прийняту 20.12.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056, ідентифікаційний код за ЄДРПОУ відсутній) ОСОБА_2 постанову № 50/3947/4/1014-1.18.-19 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133, ідентифікаційний код за ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Кворум-Нафта" (вул. Гречишникова, 52, м. Миколаїв, 54003, ідентифікаційний код за ) судовий збір у сумі 4204,00 грн (чотири тисячі двісті чотири гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням пункту 15.5 Розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Птичкіна