Справа № 160/2187/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 квітня 2020 року Справа № 160/2187/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
24.02.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Такт» з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 26.11.2019 року № 2889/10/04-50-19-02 про відмову у поверненні ТОВ «Такт» митних платежів за заявами від 06.11.2019 року № 424, № 425, № 426, № 427;
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 06.11.2019 року позивач звернувся з заяви до Дніпропетровської митниці ДФС правонаступником, якої є Дніпровська митниця Держмитслужби з заявами № 424, №425, № 426 та № 427 щодо повернення помилково сплаченого антидемпінгового мита та зайво сплаченого ПДВ під час митного оформлення прутків гарячекатаних, круглого поперечного перерізу, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, за наступними митними деклараціями: № UA110150/2018/212114 від 23.05.218 року (заява № 424 від 06.11.2019 року); № UA110150/2018/210425 від 04.05.2018 року; (заява № 425 від 06.11.2019 року); № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року (заява № 426 від 06.11.2019 року); № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року (заява № 427 від 06.11.2019 року).
Відповідно до ст. 301 Митного кодексу України, ст. 43.5 ст. 43 Податкового кодексу України позивач просив у строки та в порядку, передбаченому законодавством перевірити факт сплати ТОВ «Такт» суми антидемпінгового мита та зайво сплачену суму ПДВ, скласти та направити належному органу казначейства висновок для повернення ТОВ «Такт» помилково сплаченої суми антидемпінгового мита на поточний банківський рахунок позивача: п/р НОМЕР_1 в АТ «ОТП Банк» м. Київ, а також повідомити про їх повернення.
Позивач посилався на те, що в судових справах між сторонами в даній справі щодо ідентичного товару, імпортованого ТОВ «Такт», з посиланням на офіційні роз`яснення Міністерства економічного розвитку та торгівлі України, що підтверджено було ДФС та за наслідками дослідження доказів судами зроблено висновок, що інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою не є об`єктом застосування заходів на підставі рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД-382/2017/4411-05 в редакції рішення від 20.04.2018 року «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації».
При цьому позивач зазначає, що судами підтверджено та враховано, а відповідачем в судових справах щодо товару, який є ідентичним тому, щодо якого позивачем було подано заяви від 06.11.2019 року, визнається, що відповідач не має можливості ідентифікувати цей товар на предмет того чи є він арматурою або катанкою.
Натомість, листом від 26.11.2019 року № 2889/10/04-50-19-02 відповідач відмовив у задоволенні вказаних заяв щодо складання висновків та повернення митних платежів, в якому послався на те, що під час оформлення митних декларацій № UA110150/2018/212114 від 23.05.218 року, № UA110150/2018/210425 від 04.05.2018 року, № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року, № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року картки відмови не оформлялись, а позивач самостійно нарахував податкові зобов`язання, що унеможливлює їх оскарження.
Проте, за поясненнями позивача, предметом вимог за заявами від 06.11.2019 року № 424-427 не було визнання протиправним та скасування жодних нарахованих та сплачених позивачем податкових зобов`язань (за митними платежами). При цьому, заяви не оформлені у вигляді скарг та не подані позивачем в порядку адміністративного оскарження податкових зобов`язань.
Оскільки відповідач відмовив у поверненні митних платежів за поданими заявами позивача за митними деклараціями № UA110150/2018/212114 від 23.05.218 року, № UA110150/2018/210425 від 04.05.2018 року, № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року, № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року одним листом від 26.11.2019 р. № 2889/10/04-50-19-02, тобто прийняв одне рішення та з однієї підстави, позивач вважає рішення відповідача неправомірним та просить суд визнати таке рішення, як акт індивідуальної дії, оформлений листом від 26.11.2019 р. № 2889/10/04-50-19-02 протиправним та повністю скасувати, та враховуючи, що на вимогу п.43.5 ст. 43, ст.301 Митного кодексу України відповідачем не сформовано висновок, зобов`язати вчинити дії щодо повернення коштів шляхом підготування та направлення відповідного висновку до ГУ Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, як спосіб поновлення прав позивача.
Ухвалою суду від 02.03.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
19.03.2020 року, заперечуючи проти позову, відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи. В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що процедура проведення повернення митних та інших платежів, помилково та/або надмірно сплачених до бюджету можлива у разі виконання регламентованого законодавством алгоритму дій, який визначений порядком повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 року № 643. Відповідач зауважує, що у зверненнях позивача відсутні відомості щодо документів відповідно до положень Порядку № 643.
Відповідач звертає увагу на те, що у судових справах № 160/5056/19, № 804/2304/18, № 160/6275/19 предметом оскарження були картки відмови у здійсненні митного оформлення товарів за іншими митними деклараціями.
При цьому, як зазначає відповідач, за оформленими митними деклараціями № UA110150/2018/212114 від 23.05.218 року, № UA110150/2018/210425 від 04.05.2018 року, № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року, № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року, заявлені до повернення кошти були самостійно сплачені позивачем, а картки відмови у здійсненні митного оформлення товарів не виносились.
Також, відповідач у своєму відзиві посилається на Постанову Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про довідку щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України» в редакції від 13.03.2017 року № 2.
На думку відповідача, з урахуванням наданої інформації Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, з урахуванням опису товару, з урахуванням відсутності відомостей щодо документів та законодавчо встановлених вимог, відповідно до положень Порядку № 643 у зверненнях позивача відсутні підстави для повернення антидемпінгового мита та ПДВ, сплачених при митному оформленні за МД № UA110150/2018/212114 від 23.05.2018 року, № UA110150/2018/210425 від 04.05.2018 року, № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року, № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року. Тому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
19.03.2020 року позивачем надано до суду відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи, відповідно до якої позивач зазначає, що відзив на позовну заяву не спростовує правомірність підстав звернення з позовом та вимог за ним. Вказує, що позивач просить визнати рішення відповідача протиправним та скасувати, зобов`язати вчинити певні дії, оскільки картки відмови у митному оформленні товарів за іншими митними деклараціями визнані судом протиправними та скасованими. Позивач посилається на такі судові рішення та встановлені ними факти та обставини на підтвердження виключно того, щоб продемонструвати, що грошові зобов`язання за спірними митними деклараціями у цій справі сплачені за подібний товар.
Позивач просить суд дослідити та надати правову оцінку тим самим доказам, товарно-супровідним та іншим документам, які були підставою для митного оформлення спірного товару та сплати антидемпінгового мита на предмет того, що позивачем помилково (надмірно) сплачено таке мито та ПДВ, який нараховується на суму такого мита.
Одночасно, позивач просить надати правову оцінку і доводам відповідача про те, які подані ним чи позивачем докази свідчать про те, що предметом митного оформлення за спірними митними деклараціями, з яких позивач заявив позовні вимоги дають підстави для висновку, що за ними до митного оформлення заявлені арматурні прутки (арматура) або катанка.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши матеріали, справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Такт» було подано до митного оформлення електронну митну декларацію № UA110150/2018/212114 від 23.05.2018 року, за якою заявило до митного оформлення чорні метали, прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25 % або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 20,0 мм - 29,159 тн, розмір круг 22,0 мм - 20,892 тн, розмір круг 26,0 мм - 12,956 тн, розмір круг 27,0 мм - 6,263 тн., хімічний склад: С - 0,42 %, Mn - 0,57 %, Sі-0,25%; Р-0,006%; S-0,005%; Cr -0,078 % Ni-0,11%; Си-0,21%; N-0,008%; Al - 0,019 %; Аs-0,006%; ГОСТ 535-2005, марка сталі СТ5СП-2, розмір круг 25,0 мм - 19,897 тн, розмір круг 26,0 мм - 19,652 тн, розмір круг 28,0 мм - 20,497 тн, хімічний склад С - 0,35 %, Mn - 0,70 %, Sі-0,25%; Р-0,013%; S-0,005%; Cr -0,06 % Ni-0,09%; Си-0,15%; N-0,001%; Аs-0,005%. Виробник - ПАТ «Магнітогорський металургійний комбінат».
Крім того, судом встановлено, що позивачем подано до митного оформлення електронну митну декларацію № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року, за якою заявлено до митного оформлення пред`явлено: товар 1) чорні метали, прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25 % або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 28,мм - 2,872 тн, розмір круг 24,0 мм - 32,937 тн, розмір круг 18,0 мм - 17,121 тн., хімічний склад С - 0,42 %; Mn - 0,57 %, Sі-0,25%; Р-0,006%; S-0,005%; Cr -0,07 % Ni-0,11%; Си-0,21%; N-0,008%; Al - 0.019 %; Аs-0,006%, виробник: ПАТ «Магнітогорський металургійний комбінат»; товар 2) чорні метали, прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25 % або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 50,0 мм - 3,336 тн, хімічний склад - С - 0,42 %; Mn - 0,57 %, Sі-0,25%; Р-0,006%; S-0,005%; Cr -0,07 % Ni-0,11%; Си-0,21%; N-0,008%; Al - 0.019 %; Аs-0,006%, виробник: ПАТ «Магнітогорський металургійний комбінат».
Позивачем подано до митного оформлення електронну митну декларацію № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року, за якою заявлено до митного оформлення пред`явлено: товар 1) чорні метали, прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25 % або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 2590-2006, ГОСТ 535-2005, марка сталі СТ3СП, розмір круг 28,0 мм - 66,590 тн, розмір круг 22,0 мм - 24,658 тн, розмір круг 25,0 мм - 11,043 тн, розмір круг 30,0 мм - 31,214 тн, розмір круг 40,0 мм - 63,740 тн, хімічний склад: С - 0,20 %; Mn - 0,61 %, Sі-0,19%; Р-0,026%; S-0,013%; Cr -0,07 % Ni-0,09%; Си-0,21%; N-0,009%; Аs-0,007%; марка сталі СТ5СП, розмір круг 24,0 мм - 20,386 тн, розмір круг 30,0 мм - 45,376 тн, хімічний склад: С - 0,35 %; Mn - 0,70 %, Sі-0,25%; Р-0,013%; S-0,005%; Cr -0,06 % Ni-0,09%; Си-0,15%; N-0,01%; Аs-0,005%, виробник: ПАТ «Магнітогорський металургійний комбінат»; товар; 2) чорні метали, прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25 % або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 27,0 мм - 10,278 тн, розмір круг 30,0 мм - 36,975 тн, хімічний склад: С-0,43 %, Mn - 0,57 %, Sі-0,25%; Р-0,009%; S-0,005%; Cr -0,07 %, Ni-0,11%; Си-0,21%; N-0,008%; Аs-0,006%, Al - 0,019 %, виробник: ПАТ «Магнітогорський металургійний комбінат»; товар 3) чорні метали, прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25 % або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 50,0 мм - 19,972 тн, хімічний склад: С-0,48 %, Mn - 0,55 %, Sі-0,28%; Р-0,005%; S-0,003%; Cr -0,04 %, Ni-0,04%; Си-0,05%; N-0,007%; Аs-0,002%, Al - 0,014 %, виробник: ПАТ «Магнітогорський металургійний комбінат».
Судом встановлено, що 06.11.2019 року позивач звернувся на адресу відповідача з завами № 424, № 425, № 426, № 427 «Щодо повернення помилково та надмірно сплачених митних платежів» за митними деклараціями № UA110150/2018/212114 від 23.05.2018 року, № UA110150/2018/210425 від 04.05.2018 року, № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року, № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року, в яких вказав про помилкову сплату антидемпінгового мита та зайву сплату ПДВ через відсутність об`єкту для справляння антидемпінгового мита.
Листом Дніпровської митниці ДФС №2889/10/04-50-19-02 від 26.11.2019 року «Про розгляд звернень» позивача повідомлено, що у зазначених судових справах, на які посилався позивач, предметом оскарження були картки відмови у здійсненні митного оформлення товарів за конкретними митними деклараціями. У зв`язку з набранням чинності судовими рішеннями та на підставі звернення позивача надмірно сплачені до бюджету кошти повернуті ТОВ «Такт» (заявнику), про що підприємство інформовано листами Дніпропетровської митниці ДФС від 24.09.2019 року №2298/10/04-50-19-02, від 09.10.2019р. №2439/10/04-50-19-02, від 26.11.2019 року № 2882/10/04/-50-19-02. Тобто, митницею виконано рішення у цих справах.
Вказано, що у зверненнях ТОВ «Такт» № 424-428 від 06.11.2019 року заявлено до повернення кошти самостійно сплачені за митними деклараціями у період з 04.05.2018 року по 04.06.2018 року, тобто після опублікування в газеті «Урядовий кур`єр» від 26.04.2018р. року № 81 повідомлення Комісії про внесення зміни до рішення Комісії від 28.12.2017 року № АД-382/2017/4411-05, за якими здійснено митне оформлення металопродукції виключно з круглим поперечним перерізом.
Зазначено, що процедура проведення повернення митних та інших платежів, помилково та/або надмірно сплачених до бюджету встановлена порядком повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017р. № 643.
Натомість, у зверненнях позивача відсутні відомості щодо документів відповідно до Положення № 643.
Не погоджуючись з відмовою відповідача, викладеною у листі №2889/10/04-50-19-02 від 26.11.2019 року «Про розгляд звернень», позивач звернувся до суду з позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 271 Митного кодексу України антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.
Згідно з ч. 4 ст. 275 Митного кодексу України, антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
В силу п. 1 ч. 1 ст. 289 Митного кодексу України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів, зокрема, є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.
За положеннями п. 2 ст. 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» від 22.12.1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Вказаним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною 1 статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.
Як встановлено судом, позивачем заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування (№ UA110150/2018/212114 від 23.05.2018 року, № UA110150/2018/210425 від 04.05.2018 року, № UA110150/2018/213332 від 04.06.2018 року, № UA110150/2018/212734 від 30.05.2018 року) товар за кодами згідно УКТЗЕД 72149979, 72149939, 72282091.
Позивачем у графі 47 «Нарахування платежів» вказаних електронних митних декларацій самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита та відповідні суми (за кодом 023).
28.12.2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.
Відповідно до листа ДФС України від 02.01.2018 року №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення, тобто з 28 лютого 2018 року.
20.04.2018 року за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесені зміни в частині опису товару, зокрема, пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року, викладено в такій редакції:
«1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
З наведених вбачається, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, який відповідає опису згідно з таким рішенням.
Судом встановлено, що спірні питання щодо віднесення товару до об`єкту справляння антидемпінгового мита згідно наведеного рішення Комісії входили до предмету дослідження у судових справах №804/2304/18, №160/5056/19, №160/6275/19, №160/5232/19 між тими самими сторонами.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.03.2019 року у справі №804/2304/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування рішення у формі картки відмови встановлено: «Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм, (включно). Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі. В судовому засіданні було встановлено, що відповідно до інвойсу №2353 від 25.02.2018 року країною походження товару є Російська Федерація, що не заперечується відповідачем.

Відповідач також визнає, що ввезений товар формально підпадає в перелік кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №ад-382/2017/4411-05. Так, предметом доказування є обставина чи є спірний імпортований товар арматурою, а не катанкою (за діаметром, зовнішнім виглядом та описом, товарно-супровідними документами імпортний товар вочевидь не є катанкою) та чи є предметом регулювання рішення Комісії № АД-382/2017/4411-05 товар який не є арматурою.

Відповідно до п.5 ст.1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.

Відповідно до п.26 ст.1 цього Закону товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.

Так, матеріали справи містять копії технічної документації з питань класифікації металопродукції (державні стандарти, сертифікат якості, лист виробника, висновки експерта Дніпропетровської ТПП), оскільки в рішенні Комісії від 28.12.2017 р. мова йде про застосування антидемпінгових заходів виключно до арматурного прокату (арматури) та катанки.

Відповідно до листа від 12.03.2019 р. № 4413-06/10508-07 Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерством наголошено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка.

Таким чином, вказана обставина свідчить про те, що на момент прийняття спірного рішення в цій справі відповідач не мав чіткого критерію для відмови позивачу у митному оформленні товару, який не є арматурним прокатом (арматурою) та катанкою».

В рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року у справі № 160/5232/19, яке залишено без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 05.02.2020 року суд «наголошує на тому, що для застосування антидемпінгового мита не достатньо лише товарної класифікації за кодом УКТЗЕД без співпадання товару по опису згідно рішення Комісії, оскільки рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів приймається в результаті проведення відповідно до процедур, визначених Законом України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» від 22.12.1998, антидемпінгового розслідування відносно товару, який є об`єктом відповідного розслідування. Ініціювання такого розслідування відбувається шляхом подання в порядку статті 12 Закону № 330 скарги національним товаровиробником, з обов`язковим зазначенням товару, (включаючи його повний опис), про який стверджується, що він є об`єктом демпінгу.

Рішення Комісії № АД-382/2017/4411-05 від 28 грудня 2017 року прийняте відносно конкретно визначеного товару, опис якого наведено в рішенні і який може класифікуватись за визначеними в ньому кодами УКТ ЗЕД.

Зазначене аж ніяк не означає, що всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом № 330.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявлений позивачем до митного оформлення товар за описом та призначенням повністю не підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017р. № АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» в редакції рішення від 20.04.2018 р. № АД- 390/2018/4411-05, оскільки, це рішення стосується виключно арматури та катанки».

Крім того, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 року у справі №160/5056/19 між тими самими сторонами встановлено, що прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються для виготовлення узлів і деталей (валів, шестерен, шпинделів), які застосовуються в сільхоз машинобудуванні, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45. розмір круг 24,0 мм, - 13,310 тн, розмір круг 26.0 мм, розмір круг 25.0 мм. хімічний склад: С-0,45%-0,48%; Мп-0,56%-0,62%; Зі-0,25%-0,30%; Р-0,006%-0,008%; 8-0,013%-0,015%; Сг-0,04%-0,05%; N1-0,02%; Си-0,02%; №0,008%-0,009%; Аз-0,001%; марка сталі 35. розмір круг 20,0 мм, розмір круг 25,0 мм, розмір круг 26,0 мм, хімічний склад: С-0,34%-0,36%; Мп-0,54%- 0,61%; 8і-0,22%-0,0,26%; Р-0,006%-0,007%; 8-0,013%-0,015%; Сг-0,02%-0,10%; №-0,02%; Си-0,02%-0,03%; №0,008%-0,009%; Аз-0,001%-0,002% не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як встановлено судом, що за спірними митними деклараціями було поставлено товар, який за кодом УКТЗЕД, характеристикою, назвою та хімічним складом є таким, що поставлявся за митними деклараціями у наведених вище рішеннях суду та відносно яких сформовані висновки про відсутність об`єкту справляння спірним митом.

Беручи до уваги предмет спору у даній справі, суд виключає дослідження питання щодо віднесення товару до об`єкту справляння антидемпінговим митом в межах даної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 301 Митного кодексу України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.

Згідно з ч. 3 ст. 301 Митного кодексу України помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до п.п. 17.1.10 п.17.1 ст. 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Верховний Суд України, у постанові від 03.02.2016 року у справі 826/72/15 зазначив, що митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з поверненням помилково та/або надмірно сплачених митних платежів.

Такі платежі повертаються платнику податків (декларанту) в порядку і на умовах, що встановлені у статті 301 Митного кодексу України, статті 43 Податкового кодексу України і статті 45 Бюджетного кодексу України, з дотриманням процедури, врегульованої Про затвердження Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів затвердженого наказом Мінфіну України від 18.07.2017 р. № 643 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 09 серпня 2017 р. за № 976/30844) у строк не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання відповідному органу Державної казначейської служби України.

За приписами пунктів 4, 5 розділу 3 Порядку №643 повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів згідно якого після реєстрації в митниці ДФС заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до Підрозділу.

Відповідно до положень п. 5 цього Порядку підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням (пункт 11 цього розділу).

Згідно пункту 11 Порядку № 643 повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів відповідачем має бути підготовлена та надіслана позивачу (декларанту) письмова обґрунтована відмова тільки у випадку якщо заявником не виконано вимоги пункту 3 цього розділу, а саме надано недостовірні дані та/або за наявності у нього податкового боргу (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу).

Суд зазначає, що у цьому випадку вимога позивача зобов`язати митний орган підготувати висновки про повернення та подати його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, може бути вказівкою на спосіб відновлення порушеного права.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося б примусове виконання рішення.

Суд звертає увагу, що основною умовою повернення коштів, є обов`язкова їх сплата та зарахування на рахунки відповідного бюджету.

Таким чином, повернення надмірно сплачених платежів, контроль за справлянням яких здійснюється митними органами можливо при наявності наступних чинників: наявність факту надмірної сплати коштів, звернення до митного органу платника податків, відповідно до якого останній визначається щодо напряму зарахування коштів.

Право оскарження платником податків рішень контролюючого орану які порушують його права та інтереси передбачено ст. 56 Податкового кодексу України.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

За змістом ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За приписами ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Беручи до уваги, що в рішенні відповідача про відмову у поверненні митних платежів відсутні відомості про те, що товар за який сплачено антидемпінгове мито є об`єктом для його справляння, під час судового розгляду справи відповідачем на вимогу ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України не доведено суду віднесення товару до антидемпінгових, платежі були сплачені відповідно до вимог рішення Міжвідомчої комісії та оскільки судами встановлено, що рішення Міжвідомчої комісії розповсюджується виключно на арматурний прокат та катанку, до якого спірний товар не відноситься та відомостей про таке в митних деклараціях не вказано, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд зробив висновок про задоволення позовної заяви в повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 2102,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № М9607 від 03.02.2020 року.

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 2102,00 грн. підлягає стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 26.11.2019 року № 2889/10/04-50-19-02 про відмову у поверненні ТОВ «Такт» митних платежів за заявами від 06.11.2019 року № 424, № 425, № 426, № 427.

Зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби (, вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, 49038) у відповідності до п. 43.5 ст. 43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які сплачені та підлягають поверненню ТОВ «Такт» на підставі заяви від 06.11.2019 року № 424, № 425, № 426 та № 427 і передати їх згідно з реєстром висновків, за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» (49005, вул. Героїв Крут, 16-а, м. Дніпро, ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, ).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 30.04.2020 року.

Суддя І.О. Лозицька