Справа № 640/16157/19
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2020-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2020 року м. Київ № 640/16157/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Смолій І.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ТОВ «НП-Інвест-2» до ДАБІ України в особі Департаменту ДАБІ у Київській області про скасування постанови,

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

ТОВ «НП-Інвест-2» (надалі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва (далі - суд) з позовом до ДАБІ України в особі Департаменту ДАБІ у Київській області (далі - відповідач), у якому просить суд:

- скасувати постанову №З-2604/2-1010-72/02 від 26.04.2019 Департаменту ДАБІ у Київській області про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказує, що 26.04.2019 відповідачем було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Підставою для винесення оскаржуваної постанови був акт від 12.04.2019 про недопущення посадових осіб органу ДАБІ на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Вважає, що при проведенні перевірки не були присутні уповноважені особи , до того ж позивача не було повідомлено про перевірку належним чином.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.09.2019 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для надання відзиву.

Відповідачем подано відзив через канцелярію суду, відповідно до якого зазначає, що у ході позапланової перевірки, по прибуттю за місцем розташування об`єкта будівництва, посадова особа ДАБІ не була допущена позивачем до проведення перевірки, хоча на підставі ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів що підлягають обов`язковому обстеженню. Проти задоволення позову заперечує та вважає, що оскаржуване рішення прийнято ним на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

На підставі звернення ГО «Прості люди» №07/03/19/3 від 07.03.2019 було видано наказ №74П від 28.03.2019 щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва АЗС на земельних ділянках з кадастровими номерами: :02:056:0163 та :02:056:0155 по вул. Свято-Покровська, с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області. На виконання даного наказу, було видано направлення на проведення позапланової перевірки №179.19/01 від 28.03.2019.

Відповідно до вказаного направлення та згідно постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю» направлено - головного інспектора будівельного нагляду Коваля Володимира Анатолійовича, головного інспектора будівельного нагляду Рубана Олександра Олександровича. Строк дії направлення з 01.04.2019 до 12.04.2019.

Як вбачається з матеріалів справи, 12.04.2019 головним інспектором будівельного нагляду Рубаном Олександром Олександровичем та головним інспектором будівельного нагляду Ковалем Володимиром Анатолійовичем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

У вказаному акті зазначено, що у присутності начальника АЗС Олійника С.В. складено акт про те, що начальник АЗС Олійник С.В. не допустив посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкт будівництва по вул. Свято-Покровська, с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області (кадастровий номер земельної ділянки :02:056:0163), чим порушено положення п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

12.04.2019 року було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Також, 12.04.2019 відповідачем було винесено припис № С - 1204/4 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою допустити посадових осіб Департаменту на об`єкт до 25.04.2019.

26 квітня 2019 року винесено оскаржувану постанову № З - 2604/2 - 1010-72/02 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої, ТОВ «НП-Інвест-2» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 57630,00 грн.

Вважаючи спірне рішення таким, що прийнято з порушенням вимог чинного законодавства, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, КУпАП, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурного - будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Постанова № 553), ДБН України та іншими підзаконними актами.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (зі змінами та доповненнями), котрий спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі - Закон № 3038).

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038 державний архітектурно - будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Згідно п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно -будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

-безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

-складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

-у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

-проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

У відповідності до абз. 7 п. 12 Постанови № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно - будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

В свою чергу, згідно п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно -будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що обов`язковою умовою є те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Статтею 41 Закону № 3038 та п. 16 - 18, 20, 21 Постанови № 553 за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно - будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Посадовими особами ДАБІ 12.04.2019 складено акт про недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва, виконання покладених на них функцій та протокол від 12.04.2019 про адміністративне правопорушення, які направлені позивачу поштовим зв`язком з повідомленням про вручення.

Відповідно до п. 22, 23 Порядку № 553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно - будівельного контролю, який наклав штраф. Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів.

Як встановлено судом, спірна постанова № З - 2604/2 - 1010-72/02 02 винесена за вчинення правопорушення щодо недопущення посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Разом з тим на думку суду, відповідачем протиправно встановлено недопуск посадових осіб до проведення позапланової перевірки на об`єкт, виходячи з наступного.

Позивач у позовній заяві стверджує, що не отримував жодного повідомлення про проведення перевірки.

Відповідач у своєму відзиві на позовну заяву вказує, що направлення повідомлення про проведення перевірки здійснюється у випадку проведення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю, а відносно позивача було проведено позапланову перевірку.

Таким чином, на думку відповідача, проведення позапланового заходу контролю не потребує завчасного повідомлення суб`єкта містобудівної діяльності.

Однак, із таким твердженням не можна погодитись з огляду на таке.

Як вбачається із положень чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема Порядку №553 суб`єкт містобудівної діяльності, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 14 Порядку №553).

Одночасно із цим, такий суб`єкт містобудування наділений кореспондуючим правом бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 13 Порядку №553).

При цьому, згідно з імперативними приписами пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Зважаючи на викладене вище, належне виконання суб`єктом містобудування обов`язку допустити до проведення перевірки посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю безпосередньо залежить від реальної можливості скористатись своїм правом бути присутнім під час здійснення такого контролю.

Зазначене відповідає необхідності дотримання принципу належного урядування. Так, у справі Рисовський проти України ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб [...]. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок [...] і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси [...] (Rusovskyy v. Uкrаіnе, по. 29979/04, §70, 20 Осtober 2011).

Одночасно із цим, суб`єкт містобудівної діяльності фактично позбавлений можливості реалізувати своє право брати участь у заходах контролю та, як наслідок, - виконати належним чином обов`язок щодо допуску до проведення перевірки у разі, якщо він не володіє достовірними даними про проведення такого заходу.

Отже, неповідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю відповідного суб`єкта про заплановане проведення заходу контролю (в тому числі і позапланового) свідчить про порушення таким органом принципу належного урядування.

Зважаючи на те, що позивач не отримував повідомлення про проведення перевірки, а відповідачем дане твердження не спростовано, на думку суду. позивач не був належним чином повідомлений про проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства.

Суд зазначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку № 553).

Так, як вже було зазначено судом та вбачається з матеріалів справи, під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва у період з 01 квітня 2019 року по 12 квітня 2019 року був присутній начальник АЗС Олійник С.В., що, за твердженнями відповідача, є доказом присутності представника позивача під час проведення цієї перевірки.

Проте, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до Довідки вих. №21/1 від 21.08.2019, Олійник Сергій Васильович не перебував та не перебуває у трудових відносинах с ТОВ «НП-Інвест-2». До того ж, позивачем надано Довідку вих.№01-К від 21.08.2019, яким ТОВ «НП-Інвест-2» повідомляє, що загальна чисельність працівників станом на 12.04.2019 становила 2 особи, серед яких відсутній Олійник Сергій Васильович .

Наведене в сукупності дозволяє суду дійти висновку про те, що уповноважений представник позивача не був присутній під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Автозаправної станції (АЗС)» на земельних ділянках з кадастровими номерами: :02:056:0163 та :02:056:0155 по вул. Свято-Покровська, с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області під час виїзду 12.04.2019.

Суд наголошує, що відповідачем не надано інших належних та допустимих доказів, які б спростовували твердження позивача та підтверджували факт присутності його уповноваженого представника 12.04.2019 під час проведення позапланової перевірки, а тому судом не приймаються твердження відповідача в частині присутності представника позивача під час проведення цієї позапланової перевірки.

У відповідності до абзацу 11 пункту 7 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що відповідачем порушено вимоги абзацу 11 пункту 7 Порядку №553 в частині обов`язкового пред`явлення службового посвідчення та надання копії направлення для проведення позапланової перевірки, оскільки судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що при проведенні позапланової перевірки уповноважений представник позивача не був присутній.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, оскільки позивач або ж його представник не знали про намір проведення перевірки, не отримували повідомлення про проведення такої та були відсутні на об`єкті перевірки під час її проведення, а тому не могли вчиняти дій щодо недопуску посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва, суд вважає, що спірна постанова №З-2604/2-1010-72/02 від 26.04.2019 винесена відповідачем протиправно та підлягає скасуванню.

Суд вважає, що відповідач як суб`єкти владних повноважень не довів суду правомірність прийнятої постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності №З-2604/2-1010-72/02 від 26.04.2019.

За наведених обставин суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.1 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 77, 78, 139, 241 - 246, 255, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати постанову №З-2604/2-1010-72/02 від 26.04.2019, прийняту Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно - будівельної інспекції України про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь ТОВ «НП-Інвест-2» () судові витрати у сумі 1921,00 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень ДАБІ України в особі Департаменту ДАБІ у Київській області ().

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.В. Смолій