Справа № 826/17591/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2020-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

05 травня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Епель О.В., Кобаля М.І., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про усунення недоліків заяви перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністра закордонних справ України Клімкіна Павла Анатолійовича, треті особи - Міністерство закордонних справ України, Держана казначейська служба України, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністра закордонних справ України Клімкіна Павла Анатолійовича (далі - Відповідач, Міністр закордонних справ) про:

- визнання протиправною бездіяльності Міністра закордонних справ щодо не здійснення особистого прийому з ОСОБА_1 у дні, визначені графіком прийому громадян МЗС України;

- зобов`язання Міністра закордонних справ провести особистий прийом з ОСОБА_1 у зручний для обох сторін час та день;

- компенсацію з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди на суму 963,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства закордонних справ України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.03.2019 року залучено до участі у справі Міністерство закордонних справ України (далі - Третя особа-1, МЗС України) та Державну казначейську службу України (далі - Третя особа-2, ДКС України) в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року позов задоволено частково:

- визнано протиправною бездіяльність Міністра закордонних справ щодо не здійснення особистого прийому ОСОБА_1 24.04.2018 року;

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань МЗС України на користь ОСОБА_1 понесену ним матеріальну шкоду в розмірі 956,20 грн.

У задоволенні іншої частини позовних відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2019 року апеляційну скаргу Міністра закордонних справ задоволено повністю, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково - рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року скасовано в частині задоволених позовних вимог та прийнято в указаній частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено. В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року залишено без змін.

На адресу Шостого апеляційного адміністративного суду 17.03.2020 року надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій останній просить:

« 1. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2019 скасувати.

2. Подану апеляційну скаргу відповідача залишити без розгляду.

3. Рішення Окружного адміністративного суду імені Клімкіна від 08.07.2019 року змінити, яким

3/1 Зобов`язати Міністра закордонних справ України провести особистий прийом з ОСОБА_1 у зручний для обох сторін час та день.

3/2 Присудити з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 АДРЕСА_1 ідентифікаційний код № НОМЕР_1 (Відповідано до стандарту №13616 Міжнародної організації зі стандартизації ISO і Європейського комітету з банківських стандартів ECBS мої банківські реквізити є наступні Одержувач ОСОБА_1 Рахунок № НОМЕР_2 IBAN НОМЕР_3 понесені мною витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства закордонних справ України.».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.03.2020 року заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами було залишено без руху, оскільки остання не відповідала вимогам статті 364 КАС України, а саме - у ній не наведені ім`я (найменування) інших учасників справи, нововиявлені обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, до заяви не додано документ про сплату судового збору, а також копії заяви відповідно до кількості учасників справи. Судом було надано Заявнику п`ятиденний строк на усунення недоліків, який обчислюється з дня отримання копії ухвали суду та яку було отримано ОСОБА_1 17.04.2020 року.

На виконання вимог ухвали суду про залишення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху Позивачем на адресу суду 22.04.2020 року було направлено клопотання щодо виконання ухвали від 19.03.2020 року, до якого було додано, зокрема, квитанцію «про сплату судових поборів» від 22.04.2020 року №0.0..1 на суму 1 057,20 грн. Разом з тим, у цільовому призначенні платежу ОСОБА_1 зазначено: «Оплата за товари/послуги судові побори на утримування ледарів та неуків у мантії та гнилої судової корумпованої судової влади України». Крім того, у самому клопотанні «Щодо виконання ухвали від 19.03.2020» Позивачем допускалися образливі висловлювання щодо судового збору («судові побори»), щодо Вищої ради правосуддя («вища зрада правосуддя») та щодо суду в цілому як такого, що здійснює «самоправство самого суду, який задовольняє будь які примхи міністра МЗС».

З урахуванням наведеного суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

На переконання суду, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Такі висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.03.2019 року у справі №9901/34/19.

Подання до суду документів, які містять образливі вислови та формулювання щодо очевидної неповаги особи до суду виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Судом враховується, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у вже згаданому вище рішенні, ч. 2 ст. 45 КАС України не містить вичерпного переліку обставин, що можуть бути розцінені судом як зловживання процесуальними правами.

Натомість, суд звертає увагу, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України). А неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України).

Відтак, зазначення ОСОБА_1 у цільовому призначенні платежу квитанції про сплату судового збору та у клопотанні «На виконання ухвали від 19.03.2020» висловлювань та фраз щодо очевидної неповаги особи до суду та органів судової влади України, на переконання суду, свідчить про зловживання Позивачем своїми процесуальними правами, що отримали своє відображення у поданих до суду документах.

За правилами ч. 3 ст. 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням наведеного, оскільки у поданих на виконання вимог ухвали про залишення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами документах ОСОБА_1 допущені висловлювання, що дискредитують судові органи України та їх посадових осіб, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання зловживанням процесуальними правами поданих Заявником на виконання вимог ухвали суду документів та повернути їх останньому без розгляду.

Керуючись ст. ст. 45, 248, 321, 325 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 «Щодо виконання ухвали від 19.03.2020» та додані до нього документи - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді О.В. Епель

М.І. Кобаль