Справа № 360/1458/20
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2020-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

27 квітня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/1458/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Свергун І.О., перевіривши матеріали позову комунального спеціалізованого теплозабезпечуючого підприємства «Рубіжнетеплокомуненерго» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління юстиції про визнання неправомірними дій,

ВСТАНОВИВ:

08.04.2020 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов комунального спеціалізованого теплозабезпечуючого підприємства «Рубіжнетеплокомуненерго» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління юстиції, в якому позивач просить суд визнати неправомірними дії Рубіжанського відділу державної виконавчої служби в частині результатів оцінки майна, зупинити вчинення виконавчих дій, а саме - реалізацію арештованого майна з електронного майданчика «СЕТАМ» (https://setam.net.ua) лоти № 412674, № 412673, № 412450.

Ухвалою суду від 09.04.2020 позовну заяву було залишено без руху для усунення недоліків шляхом надання суду позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог статті 160 КАС України, та її копій відповідно до кількості учасників справи, а також заяви про поновлення строку звернення до суду.

В ухвалі суду від 09.04.2020 про залишення позову без руху судом, зокрема, зазначено, що зміна керівника та перебування юрисконсульта підприємства у відпустці у зв`язку з навчанням не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку звернення до суду. За вказаних обставин юридична особа не була позбавлена можливості своєчасно звернутися за судовим захистом. Щодо посилання позивача на складне фінансове становище, то вказані доводи не підтверджені жодними належними та допустимими доказами. Крім того, сама по собі обставина відсутності коштів на сплату судового збору не позбавляє особу права звернутися до суду з позовом та з заявою про відстрочення/розстрочення сплати судового збору. Проте, позивач указаних дій не вчиняв. Позивачеві запропоновано надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку. Також суд зазначив, що незрозумілою є вимога про зупинення вчинення виконавчих дій, а саме - реалізації арештованого майна з електронного майданчика «СЕТАМ» (https://setam.net.ua) лоти № 412674, № 412673, № 412450. Так, не визначено, чи вказана вимога є позовною вимогою, чи її заявлено з метою забезпечення позову.

Позивачеві надано строк для усунення недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання копії ухвали, але не менше, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), та роз`яснено наслідки їх неусунення.

Копію ухвали Луганського окружного адміністративного суду від 09.04.2020 про залишення позовної заяви без руху позивачем отримано 14.04.2020.

21.04.2020 на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від позивача на адресу суду надійшла позовна заява та заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Розглянувши заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд дійшов такого.

В обґрунтування вказаної заяви позивач послався на те, що починаючи з вересня 2019 року на підприємстві здійснювалися постійні зміни у керівництві. За цей час було змінено чотири керівники. У зв`язку зі звільненням начальника юридичного відділу підприємства 08.01.2020, а також перебуванням штатного юрисконсульта на навчанні у м. Харків з 11.01.2020 по 27.01.2020, а також у зв`язку зі скрутним фінансовим становищем внаслідок арешту всіх розрахункових рахунків підприємства, що унеможливило скористатися правом на платну правову допомогу адвоката, у КСТП «Рубіжнетеплокомуненерго» була відсутня будь-яка можливість оскаржити результати оцінки майна у встановлений законодавством строк.

Суд зауважує, що оцінку вказаним доводам суд надавав в ухвалі від 09.04.2020 про залишення позовної заяви без руху, а інших підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом позивачем в своїй заяві не зазначено.

Окрім того, згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 73 КАС України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 75 КАС України).

Відповідно до частини першої та третьої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

В обґрунтування заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивач, зокрема, посилається на скрутне фінансове становище підприємства, при цьому позивачем не надано суду жодних належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження вказаних обставин.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі № 815/91/18.

Суд звертає увагу на те, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Пропуск відповідного строку на звернення до суду через байдужість до своїх прав або небажання скористатися цим правом не є поважною причиною пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення звернення до суду з адміністративним позовом.

Вказаної правової позиції дотримується і Верховний Суд, зокрема, у постановах від 06.03.2019 по справі № 820/394/17, від 06.03.2019 по справі № 805/1985/18-а.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не наведено поважних підстав, які б унеможливили звернення його до суду в межах встановленого КАС України строку. Обставини, на які посилається позивач, не свідчать про існування будь-яких перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" (заява № 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа "Олександр Шевченко проти України", заява № 8371/02, пункт 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України", заяви №17160/06 та №35548/06; пункт 33).

В пункті 27 рішення від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), яке набуло статусу остаточного 20 серпня 2010 року, ЄСПЛ зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. пункт 57 рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 року у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom), Series A, № 93).

Отже, за практикою ЄСПЛ застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Даний висновок узгоджується з позицією, що викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 10 квітня 2019 року у справі № П/9901/823/18.

Відтак, КСТП «Рубіжнетеплокомуненерго» не було наведено об`єктивних підстав, які б унеможливили звернення його до суду в межах встановленого КАС України строку. Будь-яких інших обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на звернення до суду з позовом, позивачем також не наведено, існування будь-яких перешкод у реалізації позивачем своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів судом не встановлено.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною другою статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі викладеного суд у відповідності до вимог статті 123 КАС України вважає, що підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, не є поважними.

Також суд зауважує, що на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху позивачем в позовній заяві також заявлено вимогу про зупинення вчинення виконавчих дій, а саме - реалізації арештованого майна з електронного майданчика «СЕТАМ» (https://setam.net.ua) лоти № 412674, № 412673, № 412450. При цьому позивачем не додано до позовної заяви документ про сплату судового збору за вказану позовну вимогу.

Отже, судом встановлено, що вимоги ухвали суду від 09.04.2020 про залишення позовної заяви без руху позивачем, у строк визначений судом, виконано не в повному обсязі, недоліки позовної заяви не усунуто.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною восьмою статті 169 КАС України передбачено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи, що позивач усунув не всі недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд вважає за необхідне повернути її позивачу.

Керуючись статтями 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позов комунального спеціалізованого теплозабезпечуючого підприємства «Рубіжнетеплокомуненерго» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління юстиції про визнання неправомірними дій повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України строк оскарження судового рішення продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

СуддяІ.О. Свергун