Справа № 340/817/20
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2020-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

27 квітня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/817/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали адміністративного позову

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до

Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м.Кропивницький, вул.Віктора Чміленка, 41)

про визнання незаконними та скасування результатів заліків, рішення атестаційної комісії, наказу, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати незаконними та скасувати: результати його заліків 15.10.2018 відповідно до вимог наказів МВС від 26.01.2016 № 50, ГУНП в Кіровоградській області № 357 від 10.09.2018, від 18. 10. 2018 №422, за якими йому виставлено оцінку "незадовільно"; рішення атестаційної комісії ГУНП від 08.02.2019, за яким він не відповідає займаній посаді та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність; наказ ГУНП в Кіровоградській області від 25.02.2019 №63 о/с, яким його звільнено зі служби в поліції за п. 5 ч.1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" через службову невідповідність;

- поновити його на роботі на займаній посаді;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Кіровоградській області нарахувати та виплатити йому грошове та речове забезпечення за встановленими нормами за весь час вимушеного прогулу.

Ухвалою судді від 16 березня 2020 року позовну заяву залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали.

Копія ухвали направлялася позивачу на адресу, зазначену у позовній заяві, проте поштовий конверт повернувся до суду із зазначенням причини повернення "за закінченням терміну зберігання".

Ухвалою судді від 13 квітня 2020 року продовжено позивачу строк, встановлений ухвалою судді від 16 березня 2020 року, для усунення недоліків позовної заяви до 24 квітня 2020 року.

В ухвалі від 16 березня 2020 року, якою позовну заяву залишено без руху, суддею зазначено, що у позовній заяві зазначено про оскарження рішень ГУНП в Кіровоградській області, проте останні до позовної заяви не долучено та не подано клопотання про їх витребування.

На виконання даного недоліку позивачем подано до суду копії наказу про звільнення та витягу із висновку атестаційної комісії за результатами атестування позивача. Інших оскаржуваних рішень не надано, як і не надано клопотання про їх витребування.

Крім того, у даній ухвалі зазначено, що позивачем разом з позовною заявою подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, в якій останній просив поновити строк звернення до адміністративного суду з даним позовом. Поважність причин пропуску строку позивач обґрунтовував тим, що 03 квітня 2019 року він подав до Кіровоградського окружного адміністративного суду позов з позовними вимогами аналогічними змісту позовних вимог даного позову. Зазначає, що до суду дана позовна заява не надійшла. Він чотири рази звертався до Олександрійського та Кіровоградського відділень АТ "Укрпошта" з метою встановити де його поштове відправлення. В кінці січня 2020 року він отримав повідомлення про те, що його лист адресату не вручений. Причини цього не зазначено. Позивач зазначає, що вказане підтверджується квитанціями про поштові відправлення та наданою відповіддю. Таким чином, на переконання позивача, він вчасно звернувся до суду із позовною заявою, яка не надійшла до суду з причин, що не залежать від його волі та бажання. Вважає ці обставини поважними для поновлення строку звернення до суду.

Наведені позивачем в поданій до суду заяві про поновлення строку звернення до суду обставини, визнано неповажними, про що зазначено в ухвалі судді від 16 березня 2020 року.

При цьому, в даній ухвалі зазначено, що при розкриванні конверту від ОСОБА_1 , що надійшов 12.03.2020, зазначені в переліку додатків документи: копія зворотного повідомлення, копія наданої відповіді - відсутні, про що свідчить відповідний акт суду. При цьому, з наданих суду позивачем копій квитанцій про поштові відправлення не вбачається, що дані поштові відправлення надіслано на адресу Кіровоградського окружного адміністративного суду.

На виконання ухвали судді від 16 березня 2020 року позивачем не подано копію зворотного повідомлення, копія наданої відповіді. Доказів надіслання ОСОБА_1 на адресу Кіровоградського окружного адміністративного суду поштових відправлень позивачем суду не надано.

Також, в ухвалі від 16 березня 2020 року суддею позивачу роз`яснено про необхідність подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Однак, на виконання вимог даної ухвали, позивачем не подано до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та належних доказів поважності причин його пропуску.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Приписами частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2020 року по справі №340/1019/19.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Так, спір у даній справі відноситься до справ щодо проходження публічної служби і відповідно до положень частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд вважає, що позивач мав можливість звернутися до суду з даним позовом у встановлений законом строк. До того ж, матеріалами, поданими позивачем до суду на виконання ухвали судді від 16 березня 2020 року, підтверджено факт ознайомлення ОСОБА_1 з висновком атестаційної комісії за результатами атестування позивача 08.02.2019, про що свідчить особистий підпис позивача в зазначеному висновку. Що виключає фізичну неможливість позивача звернутись до суду з даним позовом у встановлений законом строк. Однак такий звернувся до суду із пропуском місячного строку звернення, а саме 10.03.2020 р., тобто майже через рік з моменту настання строку звернення до суду.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Таким чином, позивач знаючи про оскаржувані рішення, звернувся до суду лише 10.03.2020 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду встановленого частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Підстав неможливості звернення до суду у місячний строк з дня коли позивачу стало відомо, позивачем до суду не надано. Тому, враховуючи те, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даними позовними вимогами та будь-яких інших обґрунтувань обставин та належних доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не наведено та не доведено, суд дійшов висновку про відсутність поважних причин для поновлення строку звернення до суду з даним позовом та про наявність підстав для повернення позовної заяви відповідно до вимог частини другої статті 123 КАС України.

Відповідно до статті 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

У справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13) Європейський суд з прав людини постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

До того ж, в ухвалі щодо прийнятності від 30 серпня 2006 року (справа "Каменівська проти України") Європейський суд з прав людини зазначав: "…право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду ..., не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...".

Отже, вирішуючи питання щодо поважності таких причин пропущення строку звернення до суду, які встановлені ст.122 КАС України, слід зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами, а також дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

Таким чином, наведені позивачем причини пропущення строку на звернення до суду не дають підстав для визнання їх поважними та поновлення строку звернення до суду, оскільки позивач мав можливість своєчасно звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.п.1, 9 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Отже, за сукупністю наведених обставин, враховуючи, що позовна заява подана після закінчення строків, установлених законом, а тому остання підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст.ст.122, 123, 171, п.п.1, 9 ч.4 ст.169, ст.ст.243, 248, 256, 293-297 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання незаконними та скасування результатів заліків, рішення атестаційної комісії, наказу, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу разом з усіма доданими до нього документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення адміністративного позову не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, передбачений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина