Справа № 420/5388/19
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2020-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5388/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування наказів від 10.06.2019 року № 01-13/258ДАБК та № 01-13/259ДАБК, -

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернулася до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якій просила: визнати неправомірними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради з проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з реконструкції частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/258ДАБК від 10.06.2019 року, яким скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД07 від 25.09.2018 року «Реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю» за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/259ДАБК, яким скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД57 від 09.10.2018 року «Реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю» за адресою: АДРЕСА_1 ».

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне. Наказом відповідача № 01-13/258ДАБК від 10.06.2019 року скасовано право на початок виконання будівельних робот, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ОД07 від 25.09.2018 року «Реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю» за адресом: АДРЕСА_1 , а наказом відповідача № 01-13/259ДАБК скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД57 від 09.10.2018 року «Реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю» за адресом: АДРЕСА_1 ». Зазначені накази прийняті на підставі акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 000934 від 23.05.2019 року, доповідної записки головного спеціаліста інспекційного відділу № 2 ОСОБА_2 . Позивач не погоджується з оскаржуваними наказами та вважає, що перевірка проведена з порушеннями вимог чинного законодавств, а оскаржувані накази прийняті відповідачем за відсутністю підстав, передбачених законом. У позовній заяві позивач вказує, що, відповідачем порушено тримісячний строк проведення позапланової перевірки достовірності даних у поданій позивачем декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД07, яка зареєстрована відповідачем 25.09.2018 року, та декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ОД7, яка зареєстрована відповідачем 09.10.2019 року. Згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2019 року, зазначено, що перевірку проведено у відсутності позивача та його уповноваженої особи, з актом позивач не був ознайомлений, чим було порушено право позивача бути присутнім при перевірці, надавати пояснення, документи, робити зауваження та вчасно отримати матеріали перевірки для ознайомлення.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10.12.2019 року було закрито провадження в адміністративній справі № 420/5388/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання неправомірними дій, визнання протиправними та скасування наказів в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування наказів від 10.06.2019 року № 01-13/258ДАБК та № 01-13/259ДАБК.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 10.12.2019 року у справі № 420/5388/19 було відмовлено в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання неправомірними дій Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради з проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з реконструкції частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2020 року ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 10.12.2019 року було скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 року було прийнято до провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування наказів від 10.06.2019 року № 01-13/258ДАБК та № 01-13/259ДАБК.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, Управлінням на підставі наказу № 01-13/1ДАБК від 02.01.2019 року та звернення ОСОБА_3 , яке надійшло супровідним листом Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради від 18.04.2019 року (вх. № 01-5/44-ОГ від 18.04.2019 року), враховуючи видане направлення № 000934 від 15.05.19 року проведено позаплановий захід на об`єкті «Реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю», за адресою: АДРЕСА_1 . Під час комісійного виїзду за вказаною адресою 23.05.2019 року було встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з будівництва нової двохповерхової будівлі, що підтверджується матеріалами фотофіксації, які виконанні у ході проведення позапланової перевірки головним спеціалістом інспекційного відділу № 2 ОСОБА_2 . При новому будівництві об`єкту необхідно отримати містобудівні умови та обмеження, тобто позивач у вищенаведеному повідомленні та декларації навів недостовірні дані, оскільки позаплановою перевіркою встановлено та відповідно до матеріалів фотофіксації позивач здійснив не реконструкцію частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом у самостійну одиницю, а нове будівництво об`єкту за вищевказаною адресою. Позивач не отримав документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, тим самим порушив приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466. Позивачем наведено недостовірні дані у зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД07 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CC1) яка зареєстрована № ОД57 від 09.10.2018 року за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі вищевказаного акту та доповідної записки головного спеціаліста інспекційного відділу № 2 ОСОБА_2 наказом Управління від 10.06.2019 року № 01-13/258ДАБК скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД07 «Реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю», за адресою: АДРЕСА_1 , замовник - ОСОБА_1 . Наказом Управління від 10.06.2019 року № 01-13/259ДАБК скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД57 від 09.10.2018 року «Реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю», за адресою: АДРЕСА_1 , замовник - ОСОБА_1 .

Згідно з ч.3 ст.194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно з ч.3 ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

З урахуванням зазначеного, суд вирішив розглянути вказану справу в письмовому провадженні.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку що в задоволенні позову слід відмовити повністю. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

ОСОБА_1 25.09.2018 року подала до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідають) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) / про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) щодо реконструкції частини квартири № 5 без змін геометричних розмірі фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю за адресою: АДРЕСА_1 , яке 25.09.2019 року зареєстровано за № ОД07.

ОСОБА_1 08.10.2018 року подала до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) щодо реконструкції частини квартири № 5 без змін геометричних розмірі фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована 09.10.2018 року за № НОМЕР_1 .

30.10.2018 року державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Кукліною Альбіною Олександрівною зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_3 за ОСОБА_1 на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ОД57 від 09.10.2018 року, виданого Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

09.04.2019 року гр. ОСОБА_3 звернулась до Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради із заявою щодо перевірки реконструкції та нового будівництва кв. АДРЕСА_3 за деклараціями № ОД та № ОД57.

Вказане звернення надійшло до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради разом із супровідним листом Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» було направлено Головного спеціаліста інспекційного відділу № 2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Кшановського П.А. для здійснення позапланової перевірки на: реконструкції частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання суб`єктом містобудування Пріянчук Н.В. вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/1ДАБК від 02.01.2019 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (звернення гр. ОСОБА_3 , яке надійшло листом з Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради від 18.04.2019 року, вх. № 01-5/44-ОГ від 18.04.2019 року), про видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 15.05.2019 року № 000934 строком дії з 17.05.2019 року по 24.05.2019 року.

За результатами проведеного позапланово заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено акт № 000934 від 23.05.2019 року, в якому зазначено, що під час комісійного виїзду на місце 23.05.2019 року було встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з будівництва нової двоповерхової будівлі.

Також, в висновках акту зазначено, що за результатами проведеного заходу встановлено, що ОСОБА_1 наведено недостовірні дані в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідають) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД07 від 25.09.2018 року на реконструкцію частини квартири № 5-а щодо необхідності отримання містобудівних умов та обмежень, чим порушено п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466.

Крім того, в висновках акту зазначено, що за результатами проведеного заходу встановлено, що ОСОБА_1 наведено недостовірні дані в зареєстрованій декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД57 від 09.10.2018 року на реконструкцію квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом в самостійну одиницю за адресою: АДРЕСА_1 , щодо необхідності отримання документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, чим порушено ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»

24.05.2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 2 ОСОБА_2 на ім`я в. о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Авдєєва О.Р. подано доповідну записку, в якій зазначено про виявлені під час позапланової перевірки порушення ОСОБА_1 вимог містобудівного законодавства та прохання розглянути питання щодо скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД07 від 25.09.2018 року та декларації про готовність об`єкту до експлуатації № ОД57 від 09.10.2018 року.

Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 10.06.2019 року № 01-13/258ДАБК скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення № ОД07 від 25.09.2018 року.

Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 10.06.2019 року № 01-13/259ДАБК скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД57 від 09.10.2018 року.

Листом № 01-5/44-ОГ від 10.06.2019 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради повідомило ОСОБА_1 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД07 від 25.09.2018 року, та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД57 від 09.10.2018 року.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації. На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки. Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

З урахуванням зазначеного, суд прийшов до висновку, що у відповідача були наявні правові підстави для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо об`єкту з реконструкції квартири АДРЕСА_3 .

Посилання позивача, що відповідачем порушено тримісячний строк для здійснення перевірки достовірності даних у поданих повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкту до експлуатації, суд вважає необґрунтованими та безпідставними, які здійснені з невірним тлумаченням норм законодавства, оскільки проведений позаплановий захід було здійснено на підставі звернення гр. ОСОБА_3 , що є самостійною підставою для такої перевірки, і тому на проведення вказаної перевірки не розповсюджується вимога щодо дотримання тримісячного строку з дня подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Відповідно до п.п.16-17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до поданих повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД07, та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД57 від 09.10.2018 року, за адресою: АДРЕСА_1 , позивачем здійснена реконструкція частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділенням в самостійну одиницю; код об`єкта: 1122.1; технічний нагляд здійснює: ОСОБА_5 , кваліфікаційний сертифікат серія НОМЕР_2 , тел. НОМЕР_3 ; проектна документація розроблена: ТОВ «Будівельна компанія «СДС», , Івано-Франківська область, м. Івано-Франківськ, вул. Вовчинецька, 68, тел. НОМЕР_4 , та затверджена замовником ОСОБА_1 від 20.02.2018 року; головний архітектор проекту: Петрич С.І., кваліфікаційний сертифікат серія АА № 002960, наказ ТОВ «Будівельна компанія «СДС» № б/н від 27.12.2017 року; експертиза об`єкту будівництва проведена: Одеська обласна служба Української Державної Інвестиційної експертизи, , експерт Теклінська Ірина Олександрівна, сертифікат НОМЕР_5 , позитивний експертний звіт № 63-18 від 13.02.2018 року; відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено: ОСОБА_6 ; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані: згідно п.25 переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 року № 289; земельна ділянка використовується для будівництва на підставі: відповідно до п.7 постанови КМУ від 13.04.2011 року № 466 відомості щодо земельної ділянки не зазначаються у разі реконструкції, реставрації або капітального ремонту об`єктів будівництва без змін зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, а також реконструкції або капітального ремонту автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередач, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення; основні показники об`єкта будівництва: загальна площа - 52,1 кв. м.; житлова площа - 33,2 кв. м.; підсобна площа - 18,9 кв. м.; будівельний об`єм - 142,23 куб. м.; поверховість - 2 поверхів; кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією - 32.0 тис. гривень, у тому числі витрати на будівельні роботи - 32.0 тис. гривень.

Згідно з ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності); об`єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» нежитлове приміщення - приміщення в структурі житлового будинку, що не відноситься до житлового фонду; житлове приміщення - опалюване приміщення, розташоване у надземному поверсі, призначене для цілорічного проживання і яке відповідає санітарно-епідеміологічним вимогам щодо мікроклімату і повітряного середовища, природного освітлення, допустимих рівнів нормованих параметрів відносно шуму, вібрації, ультразвуку та інфразвуку, електричних та електромагнітних полів та іонізуючого випромінювання; квартира - це комплекс взаємопов`язаних приміщень, використовуваних для проживання однієї сім`ї різного чисельного складу або однієї людини, який включає (як мінімум): житлову (житлові) кімнату, кухню, ванну кімнату (душову), вбиральню (або суміщений санвузол), передпокій, комору чи вбудовану шафу.

Як вже було зазначено судом вище, під час комісійного виїзду за вказаною адресою 23.05.2019 року відповідачем встановлено, що позивачем виконано будівельні роботи з будівництва нової двохповерхової будівлі, що підтверджується матеріалами фото фіксації, які були зроблені під час проведення позапланової перевірки.

Згідно з ч.2 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Відповідно до ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

З урахуванням зазначеного, суд погоджується з відповідачем, що при новому будівництві об`єкту необхідно отримати містобудівні умови та обмеження.

Тобто, позивач у поданих повідомленні та декларації навів недостовірні дані, оскільки було здійснено не реконструкцію частини квартири № 5 без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані з виділом у самостійну одиницю, а нове будівництво об`єкту за вказаною адресою.

Згідно з ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Відповідно до п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації чи акті готовності об`єкта до експлуатації, за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

В поданих повідомленні та декларації присутня відмітка, що позивачу відомо, що за подання не в повному обсязі та недостовірних даних встановлена відповідальність відповідно до закону, що підтверджується її підписом.

Відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Разом з цим, у зареєстрованих повідомленні та декларації вказано, що документ який засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою не вимагається.

Тобто, суд погоджується з відповідачем, що позивач не отримав документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, чим порушив приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466.

За таких обставин, на думку суду, відповідач дійшов обґрунтованого висновку, що позивачем наведено недостовірні дані у зареєстрованих повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД07 від 25.09.2018 року, та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД57 від 09.10.2018 року, за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з ч.1 ст.376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Під час розгляду справи позивач не надав до суду належних та допустимих доказів в спростування вказаних обставин.

Відповідно до ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Згідно з п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю. Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва; встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування. Орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, за рішенням суду, що набрало законної сили. Про скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику протягом трьох робочих днів з дня скасування. Замовник будівництва після скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, може повторно надіслати повідомлення згідно з вимогами, встановленими пунктом 13 цього Порядку.

Відповідно до п.22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня, з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування. Орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили. Про скасування реєстрації декларації замовнику письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня її скасування. Після скасування реєстрації декларації замовник має право повторно подати її згідно з вимогами, встановленими пунктом 17 цього розділу.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного, оскаржувані накази відповідача від 10.06.2019 року № 01-13/258ДАБК та № 01-13/259ДАБК прийняті в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланнями на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно з вимогами ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_6 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65009, ідентифікаційний код 40199728) про визнання протиправними та скасування наказів від 10.06.2019 року № 01-13/258ДАБК та № 01-13/259ДАБК - відмовити повністю.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко