Справа № 560/4330/19
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2020-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4330/19
УХВАЛА

іменем України

27 квітня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Діва-Нова" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області , Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Діва-Нова" звернулось до суду з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Хмельницькій області про:

- визнання протиправними та скасування рішень комісії Головного управління ДПС у Хмельницькій області про відмову в реєстрації податкових накладних;

- зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №1 від 16.05.2019 року, №3 від 20.05.2019 року, №4 від 20.05.2019 року, №5 від 21.05.2019 року, №6 від 23.05.2019 року та №7 від 23.05.2019 року.

Провадження у справі відкрите за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

У відзиві на адміністративний позов Головне управління ДПС у Хмельницькій області покликається на те, що спірні рішення ГУ ДФС у Хмельницькій області позивач оскаржив у адміністративному порядку.

Рішеннями ДФС України від 19.08.2019 року №35670/39362253/2, №35754/39362253/2, №35755/39362253/2, №35756/39362253/2, №35730/39362253/2, №35639/39362253/2 скарги позивача залишені без задоволення, а рішення комісії Головного управління ДПС у Хмельницькій області про відмову в реєстрації податкових накладних - без змін.

Зазначені рішення позивач отримав 19.08.2019 року (через електронний кабінет), однак до суду з цим адміністративним позовом звернувся лише 26.12.2019 року, тобто пропустивши тримісячний строк звернення до суду.

Позивач разом з відповіддю на відзив подав заяву про поновлення строку звернення до суду. Зазначає, що строк дійсно був пропущений у зв`язку із великим навантаженням на працівників товариства, зайнятих підготовкою позовних заяв, які містять значний обсяг документів. Відтак, позивач вважає причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та просить його поновити.

Дослідивши клопотання позивача, заяву та докази, наявні у матеріалах справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. (ч. 4 ст. 122 КАС України)

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначений порядок оскарження рішень контролюючих органів. Відповідно до пункту 56.1 цієї статті рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення ( п. 56.18 цієї статті)

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлений спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу.

Водночас, пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлений скорочений строк звернення до суду. Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі, коли до подання позовної заяви проводилась процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У той же час, суд враховує правовий висновок судової палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 11.10.2019 по справі № 640/20468/18, відповідно до якого рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платнику податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац 3 пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалах від 17.04.2018 у справі №9901/473/18, від 11.03.2019 у справі №9901/95/19 та від 08.04.2019 у справі №9901/138/19.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Стаббігс та інші проти Великобританії" визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Судом встановлено, що позивач, отримавши оскаржені рішення від 30 липня 2019 року, звернувся зі скаргами до ДФС України, рішеннями якої від 19.08.2019 р. скарги платника залишені без задоволення, а рішення комісії місцевого рівня - без змін.

Рішення комісії з розгляду скарг Державної фіскальної служби України товариство отримало 19.08.2019 року, що ним не заперечується. Відтак, позивач використав передбачений законом досудовий порядок врегулювання спору, однак пропустив визначений законом строк звернення до суду.

Обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача. Причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом може вважатись поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка (які) безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Із поданої позивачем заяви про поновлення строку звернення до суду не вбачаються поважні причини пропуску строку звернення до суду, як і підстави для поновлення строку.

На думку суду, недостатня кількість працівників ТОВ "Діва-Нова" для виконання позовної роботи не може слугувати поважною причиною для порушення строків звернення до суду, оскільки вирішення проблеми навантаження на працюючих залежить від управлінської політики товариства. Відтак, зазначені позивачем обставини не можна розглядати як об`єктивно непереборні, як такі, що не залежали від його волевиявлення або які були пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

До того ж, обставини, на які посилається позивач, не підтверджені належними і допустимими засобами доказування, а тому суд вважає, що позивач не надав докази, які обґрунтовують поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалою залишає позовну заяву без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Оскільки на час розгляду справи позивач не довів поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, його клопотання слід залишити без задоволення, а адміністративний позов - без розгляду.

У той же час, позивач не позбавлений повторно реалізувати своє право на звернення до суду, надавши належні докази, які обґрунтовують об`єктивні причини неможливості звернення до суду протягом визначених законом строків.

Керуючись ч. 3 ст. 123, п. 8 ч. 1 ст. 240, статтями 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Діва-Нова" про поновлення строку звернення до суду - відмовити, визнавши неповажними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Діва-Нова" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий суддя І.С. Козачок