Справа № 200/16960/18(2а/200/311/19)
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Дурасової Ю.В.,
суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції
на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.03.2019 (головуючий суддя Томаш В.І.)
Постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.03.2019 адміністративний позов задоволено.
Визнано дії інспектора Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції 1 батальйону 4 роти Жигунова Євгена Геннадійовича щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.132-1 КУпАП протиправними. Постанову серії ЕАВ №659317 від 12.10.2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.132-1 КУпАП скасовано. Провадження по справі закрито.
08.04.2020 року Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції засобами поштового зв`язку подано апеляційну скаргу на постанову Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 вересня 2017 року.
В апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
В обґрунтування заявленого клопотання особа, яка подає апеляційну скаргу посилається на те, що повний текст постанови суду першої інстанції від 18.03.2019 отримано управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області 03.04.2020, у зв`язку з чим, з урахуванням приписів ст. 295 КАС України, просить поновити строк.
Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити про наступне.
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначено статтею 286 КАС України.
Відповідно до частини четвертої статті 286 КАС України (в редакції чинній на час ухвалення оскаржуваного судового рішення) апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Згідно з ч.ч. 2,3 ст. 295 КАС України Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на рішення суду подана протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) вручення.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 299 КАС України (в редакції на час подання апеляційної скарги) незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки..
Відповідно до матеріалів справи відповідач був повідомлений судом першої інстанції про розгляд справи та скористався правом подати письмові заперечення на позов (а.с.33).
Матеріали справи не містять доказів вручення відповідачу копії судового рішення.
Відповідно до пункту 13 Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2006 року №740 (в редакції, чинній на момент ухвалення постанови суду першої інстанції), електронні копії судових рішень надсилаються суддею або відповідальною особою апарату суду не пізніше наступного дня після ухвалення судового рішення або виготовлення його повного тексту.
Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.03.2019 надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень 18.03.2019, зареєстрована 19.03.2019 та оприлюднена 21.03.2019.
Отже, враховуючи наявність доказів повідомлення відповідача про розгляд справи, відповідач скористався правом подання письмових заперечень на позов, наведені дані з Єдиного державного реєстру судових рішень щодо направлення (18.03.2019) та оприлюднення оскаржуваного судового рішення (21.03.2019), подання відповідачем, який є суб`єктом владних повноважень, апеляційної скарги 08.04.2020, свідчить про пропущення відповідачем строку на апеляційне оскарження встановленого частиною другою статті 299 КАС України - одного року з дня складення повного тексту судового рішення та відсутність, передбачених вказаною нормою підстав для поновлення такого строку.
Дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.
Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.
Пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства.
Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.
Європейський суд вказав, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata.
У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.
Приписи частини третьої статті 299 КАС України визначають, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження відповідно до частини другої статті 299 КАС України.
Керуючись ст. 299, 327-329 КАС України, суд, -
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції відповідно до статей 328, 329 КАС України.

Строки касаційного оскарження, з урахуванням п. 3 Розділу IV «Прикінцеві Положення» КАС України в редакції Закону № 540-IX від 30.03.2020, продовжуються на строк дії карантину.

Головуючий суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова