Справа № 540/385/20
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2020-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/385/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного підприємства "A&S Мастер" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Приватне підприємство "A&S Мастер" (далі - позивач) звернулося до суду із адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасування рішення від 21.12.2019 № UA508000/2019/000017/2 про коригування митної вартості товарів.

Ухвалою від 17.02.2020 у справі відкрите спрощене позовне провадження, учасникам наданий строк для подання заяв по суті справи, судове засідання призначене на 13.03.2020 о 10:00 год.

Протокольною ухвалою від 13.03.2020 розгляд справи відкладений на 02.04.2020 о 14:00 год.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачу на умовах, визначених контрактом від 27.03.2018 № СН-UA-18/03/27, поставлений товар - вироди з чорних металів з різьбою з некорозійностійкої сталі для загальнопромислового призначення: шуруп меблевий. Під час декларування вказаного товару у порядку, встановленому Митним кодексом України, позивач самостійно визначив митну вартість товарів у сумі 29362,65 доларів США - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) відповідно до ст. ст. 57 та 58 Митного кодексу України. На підтвердження митної вартості товару та для митного оформлення позивач надав повний пакет документів, що передбачені ст. 53 Митного кодексу України та необхідні для митного оформлення вказаного в декларації товару. Втім, 21.12.2019 відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості за резервним методом. Позивач зазначає, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки прийняте з порушенням визначеного законом порядку, без дотримання основних принципів митного регулювання: законності та визнання рівності й правомірності інтересів усіх суб`єктів господарювання. Як стверджує позивач, митний орган може додатково витребувати у декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Так, на пропозицію відповідача надати необхідні документи на підтвердження митної вартості товару, позивач надав відповідні пояснення та документи. Разом з тим, факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що витребувані документи можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару. Відтак, на митний орган покладається обов`язок вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. ПП "A&S Мастер" наголошує, що обставини, на які вказує відповідач в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, жодним чином не спростовують митної вартості, яка була зазначена позивачем у поданій митній декларації і не є підставою для здійснення коригування такої митної вартості. Просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

10.03.2020 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову з наступних підстав. 20.12.2019 ПП "A&S Мастер" подана митна декларація № UА508040/2019/100455 для здійснення митного оформлення товару - шуруп металевий. Аналізом рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС Держмитслужби" було виявлено невідповідність заявленого декларантом рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Крім того, за результатами оцінки ризику щодо МД №UА508040/2019/100455 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формою контролю стосовно правильності визначення митної вартості задекларованих товарів. Так, перевіркою документів, поданих ПП "A&S Мастер" для підтвердження заявленої митної вартості товарів, встановлено, що вони містять невідповідності. У зв`язку з цим, та зважаючи, що надані документи не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості товару, декларанту запропоновано надати перелік додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, відповідно до статті 53 Митного кодексу України. На що декларантом додатково надіслано: прайс-лист та бізнес-пропозицію компанії-контрагента. Перевіркою додатково поданих документів встановлено, що у своїй сукупності вони не спростовують сумнівів щодо достовірності заявленого рівня митної вартості. Додатково наданий прайс-лист має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції необмеженій кількості потенційних покупців. Декларантом не надано документи, що містяться у вимозі митного органу, а саме: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; копію митної декларації країни відправлення; документи, що підтверджують вартість перевезення; додатки до зовнішньоекономічного договору (контракт) у разі їх наявності; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Отже, заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що документи надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей щодо складових митної вартості. Так як митна вартість товарів не може бути визнаною органом доходів і зборів за основним методом визначення митної вартості згідно з положеннями ст. 58 Митного кодексу України, то митну вартість товару скориговано, визначено за резервним методом відповідно до статті 64 цього Кодексу та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 21.12.2019 № UA 508000/2019/000017/2, оформлено картку відмови від 21.12.2019 № UA 508040/2019/00023, які відповідач вважає правомірними. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Позивач надіслав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності у порядку письмового провадження.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи не забезпечив явку свого представника у судове засідання, призначене на 02.04.2020, про причини неявки суду не повідомив, клопотання про вікладення розгляду справи за поважних причин не надіслав.

Згідно із ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 205 КАС України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст.ст. 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 КАС України, а також інші процесуальні строки, продовжуються на строк дії такого карантину.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

27.03.2018 між ПП "A&S МАСТЕР" та компанією HAINING YICHENG HARDWARE CO., LTD, Китай, укладено контракт № СН-UA-18/03/27 (далі - Контракт) на поставку товару "меблева фурнітура, шурупи у номенклатурі, кількості та цінам, відповідно до супровідних документів" на умовах FOB SHANGHAI, відповідно до правил Інкотермс 2010.

На виконання умов Контракту № СН-UA-18/03/27 позивачем імпортовано на митну територію України товар - шурупи у відповідності до Специфікації від 25.10.2019 № 15 всього поставлено на 15992,5 одиниць товару на загальну вартість 29362,65 дол. США.

20.12.2019 на виконання договору про надання послуг митного брокера ФОП ОСОБА_1 подав для митного оформлення товару до митного органу митну декларацію №UA508040/2019/100455, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів - у розмірі 29362,65 дол. США (товар № 1 - 26907,26 дол. США, товар № 2 - 2455,39 дол. США), за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надано: пакувальний лист, рахунок-фактура (інвойс), коносамент, автотранспортні накладні, декларація про походження товару, сертифікат про походження товару форми А, рахунок-фактура про надання товарно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги, документ, що підтверджує вартість перевезення товару, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту), зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів, стороною якого є виробник товарів, що декларується та подання якого для митного оформлення не супроводжується, договір (контракт) про перевезення, Єдиний уніфікований документ на розміщення та тимчасове зберігання товарів, судове рішення у справі цивільній, господарській або адміністративній юрисдикції.

За результатами оцінки ризику щодо МД № UА508040/2019/100455 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю правильності визначення митної вартості товарів.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, 21.12.2019 митний орган направив електронне повідомлення декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

21.12.2019 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу прайс-лист та комерційну пропозицію.

21.12.2019 Чорноморська митниця Держмитслужби прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA508000/2019/000017/2.

Підставою для коригування митної вартості зазначено наступне: "… Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість, транспортні витрати та витрати на страхування) достовірно документально не підтверджено. Декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності. В рахунку на компенсацію вартості перевезення № 327135 від 05.12.2019 від ТОВ "Глобал Оушен Лінк" присутні витрати за транспортно-експедиторські послуги за межами митного кордону України, які не включені до митної вартості товару, що суперечить п. 5 ч. 10 ст. 58 Митного Кодексу України. За інформацією фрахтового брокера IMEXTRANS (www.sea- freight.com.ua/ru/price) вартість доставки 20-футового контейнера (20DV) до митного кордону України (порти Великої Одеси-Чорноморськ/Одеса) з порту Shanghai (Китай), становить від 900 доларів США. Тоді як, у розпорядженні митниці наявні рахунки (№ 327135 від 05.12.2019; № 327134 від 05.12.2019 від ТОВ "Глобал Оушен Лінк") на компенсацію вартості перевезення контейнерів № TRLU9112673; TEMU4970092, згідно яких витрати пов`язані з доставкою вантажів становлять 19048,51 гривень (або 816,65 доларів США по курсу на дати рахунків). Серед документів для підтвердження, транспортних витрат декларантом надано договір транспортно-експедиторських послуг № 1374/18 від 26.01.2018. Відповідно до п.1.1 даного договору Експедитор (ТОВ "Глобал Оушен Лінк") зобов`язується забезпечити послуги з організації перевезення вантажів Клієнта (ПП "A&S Мастер"). Із вказаного договору не вбачається, що саме ТОВ "Глобал Оушен Лінк" встановлює вартість перевезення, адже відповідно до п. 3.1.2 від свого імені укладає договори з перевізниками. Відповідно до наданого коносаменту № NBS19100738A від 30.10.2019 безпосереднім перевізником вантажу є компанія MRF INTERNATIONAL FORWARDING CO.LTD. Надані до митного оформлення документи не містять посилань на визначення ціни перевезення (фрахту) безпосереднім перевізником товару. Також, відповідно до п. 3.1.2 договору транспортно-експедиторських послуг № 1374/18 від 26.01.2018 Експедитор від свого імені укладає договори про страхування вантажів і контейнерів. Відповідно до п. 2.1. цього договору організація всіх послуг визначених договором здійснюється на підставі Заявки, яка є додатком та невід`ємною частиною договору. Відповідно до п. 3.3.1 Клієнт надає Експедитору Заявку на організацію перевезення вантажів із зазначенням переліку послуг, що замовляються. При цьому, відповідно п. 4.1 ціна послуг погоджується в Заявці. Оскільки до митного оформлення Заявку про яку йдеться у згаданому договорі не надано, то не можливо встановити який перелік послуг було замовлено у експедитора, а відповідно і не можливо встановити числові значення витрат (складових митної вартості), які повинні додаватися при визначенні митної вартості товару. Крім цього, серед документів наданих митниці для підтвердження заявленого рівня митної вартості відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. А, згідно правил ІНКОТЕРМС 2010 на умовах поставки FOB, продавець зобов`язаний надати покупцю, на його прохання, на його ризик і за його рахунок (при наявності витрат) інформацію, необхідну для отримання страхування. Перевіркою додатково поданих документів було встановлено, що у своїй сукупності вони не спростовують сумнівів щодо достовірності заявленого рівня митної вартості. Додатково наданий прайс-лист має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції необмеженій кількості потенційних покупців. Також, декларантом неподані усі необхідні додаткові документи, витребуванні в рамках положень статті 53 МКУ, а саме: 1) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 2) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 3) копію митної декларації країни відправлення; 4) документи, що підтверджують вартість перевезення; 5) додатки до зовнішньоекономічного договору (контракт) у разі їх наявності; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Отже, враховуючи викладене та за результатами проведеної консультації, митну вартість товару № 2 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 10.12.2019 № UA100390/2019/756395, а саме; 1,92 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 4372,4*1,92 = 8395,01 дол. США). Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; - на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; -на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

У зв`язку із таким рішенням відповідача, позивач додатково сплатив суму ПДВ в розмірі 28701,35 грн та суму мита в розмірі 6833,65 грн. Позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Надаючи оцінку позиціям сторін, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (ч. 2 ст. 1 МК України).

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України (далі - МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч. 1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4)якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до приписів ст. 53 МК України митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в поданих документах.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (ч. 3 ст. 53 МК України).

Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідачем згідно п. 3 ст. 53, ч. 5 ст. 54 МК України у позивача витребувані: 1) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 2) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 3) копія митної декларації країни відправлення; 4) документи, що підтверджують вартість перевезення; 5) додатки до зовнішньоекономічного договору (контракт) у разі їх наявності; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Також, повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 Митного кодексу України декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем надані всі документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України, крім тих, що підтверджують оплату декларантом вартості страхування та вартості перевезення.

Підставами для витребування відповідачем додаткових документів, у зв`язку із сумнівами щодо заявленої позивачем митної вартості товару, крім іншого, полягали у відсутності документів щодо страхування ввезеного підприємством товару, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, а також документів, що підтверджують вартість перевезення та копію митної декларації країни відправлення, у разі наявності, додатки до зовнішньоекономічного договору, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Як встановлено судом, позивачем при митному оформленні товару та на вимогу митного органу надано пакет документів, які містили числові показники ціни товару.

Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Поставка товару імпортованого позивачем згідно контракту від 27.03.2018 № СН-UА-18/03/27 здійснювалась на умовах FOB Shanghai за правилами Інкотермс 2010.

На сьогодні діють Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП № 560, в редакції з 01.01.2011 Інкотермс-2010, за змістом яких посилання на Інкотермс-2010 в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі.

Відповідно до Інкотермс-2010 FOB (Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) це термін Інкотермс, який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.

Відповідно до умов поставки FOB позивач, як покупець, ніс витрати по транспортуванню товару. Умови страхування товару не є обов`язковими.

Як зазначив позивач витрати на страхування товару не здійснювались, про що було повідомлено Митницю у наданих до митного оформлення документах.

Натомість, про надання митному органу документів, що підтверджують вартість перевезення свідчить картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.12.2019 № UA508040/2019/00023, відповідно до якої митний брокер разом з митною декларацією надав відповідачу: пакувальний лист, рахунок-фактуру про надання товарно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги, документ, що підтверджує вартість перевезення товару, договір (контракт) про перевезення, Єдиний уніфікований документ на розміщення та тимчасове зберігання товарів.

На підтвердження вказаного, позивач надав суду копії документів, що підтверджують вартість перевезення товару, а саме: договір транспортно-експедиторських послуг № 1374/18 від 26.01.2018, заявка про надання транспортно-експедиційних послуг від 31.10.2019 № 51, коносамент NBS 19100738A, відповідно до якого ТОВ "Глобал Оушен Лінк" доставляє в контейнерах запаковані пакети в кількості 2901 шт, довідка про транспортні витрати (для надання в митні органи) від 05.12.2019 № 1958 та рахунок на оплату від 05.12.2019 №327135, відповідно до яких експедиторські послуги ТОВ "Глобал Оушен Лінк" з перевезення вантажу за коносаментом NBS 19100738A, разом складають 16751,20 грн.

Таким чином, суд вважає безпідставними доводи відповідача щодо ненадання Підприємством документів, що підтверджують вартість перевезення товару.

Водночас, вказана картка відмови від 21.12.2019 № UA508040/2019/00023, свідчить про отримання відповідачем наявних додатків до зовнішньоекономічного договору (контракту), а саме: доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 25.10.2019 № 15, специфікація від 25.10.2019 № 15, інвойс від 25.10.2019 № 25/10/2019, які відповідно до п.п. 3.2, 5.3, є невід`ємними частинами контракту.

Крім того, щодо твердження відповідача про те, що позивач не надав, за наявності, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару документи, суд зазначає, що вказане митним органом порушення не знайшло свого підтвердження з огляду на таке.

Судом встановлено, що відповідно до п. 5.3 Контракту від 27.03.2018 № СН-UА-18/03/27 місце платежу - валютні реквізити продавця, що вказані в даному контракті чи доповненнях до нього (додаткових угодах, інвойсах, специфікаціях), які є невід`ємною частиною цього контракту.

Тобто зазначеним пунктом Контракту передбачено, що платежі мають здійснюватись на валютні реквізити, вказані у договорі.

Крім цього, за п. 5.5 договору умови оплати - 100% оплата протягом 30 днів після отримання товару на склад.

Відтак, сам факт оплати не впливає на митну вартість товару, оскільки за умовами договору сторони можуть розрахуватись уже після розмитнення товару.

Усвою чергу, вартість товару підтверджується наданими позивачем документами, отримання яких не заперечується митним органом, а саме: прйс-листом від 21.10.2019, діловою пропозицією від 23.10.2019, рахунком-фактурою від 25.10.2019 № 25/10/2019, згідно з якою загальна вартість товару складає 29.362,65 дол. США за 15992,5 од. продукції, специфікація від 25.10.2019 № 15 на вказану суму.

Також суд відмічає, що відповідно до положень ст. 53 МК України, декларант на вимогу митниці надає всі наявні у нього документи.

Так як при митному оформлені у позивача не було митної декларації країни відправника та висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, то не надання вказаних документів не може бути підставою для здійснення коригування митної вартості.

Таким чином, посилання відповідача в підставах коригування митної вартості на те, що декларантом не подана митна декларація країни відправника та висновки про якісні та вартісні характеристики товарів є безпідставним.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у справах № 804/16980/14, № 815/2013/15.

Отже, відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для митного оформлення позивачем були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Згідно зі ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Як встановлено судом, митний орган дійшов висновку про неможливість застосування першого методу митної вартості товару, зокрема: "неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

За результатами проведеної консультації митну вартість товарів № 2 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України, на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 10.12.2019 № UA100390/2019/756395, а саме: скореговано на загальну вартість 5873,64 дол. США.

Відповідач надав суду митну декларацію, яку він використав для визначення митної вартості товарів - МД від 10.12.2019 № UA100390/2019/756395, з якої встановлено, що товаром, який декларується є: вироби з чорних металів з різьбою: шуруп універсальний з потайною голівкою і повною різьбою, жовтий цинк. Натомість, позивач декларує товар - вироби з чорних металів з різьбою з не корозійностійкої сталі для загальнопромислового призначення - шуруп меблевий.

Таким чином, задекларовані товари у митних деклараціях від 10.12.2019 №UA100390/2019/756395 та від 20.12.2019 МД № UА508040/2019/100455 різні за своїми характеристиками та властивостями (матеріал, призначенням), відтак, не можуть бути порівняні між собою у вартості.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Отже, позивачем для оформлення товарів за методом № 1 надано всі передбачені законодавством документи для підтвердження ціни товару, що імпортується, а митним органом безпідставно застосовано резервний метод визначення митної вартості товару (метод № 2 ґ).

Правова позиція з даного питання викладена Вищим адміністративним судом України в ухвалі від 19.04.2017 у справі К/800/37458/15 та в подальшому відображена в інших рішеннях з цього питання.

З урахуванням викладеного, рішення про корегування митної вартості не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню, як наслідок позовні вимоги підлягають задоволенню.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст.74 КАС України).

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч. 1 ст. 90 КАС України).

Відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у недостовірності наданої інформації.

Позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення від 21.12.2019 № UA508000/2019/000017/2 про коригування митної вартості товарів та наявність підстав для його скасування, відтак задовольняє позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73-78, 90, 139, 242- 246, 250, 255, 262 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби (, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13) від 21.12.2019 №UA508000/2019/000017/2 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути на користь приватного підприємства "А&S Мастер" (, 73000, м. Херсон, Кіндійське шосе, 30) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської митниці Держмитслужби (, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 108020200