Справа № 527/114/20
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2020 р. Справа № 527/114/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ральченка І.М.

суддів: Катунова В.В. , Бершова Г.Є.

за участю секретаря судового засідання Патової Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції Центрального округу на рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 02.03.2020, суддя Левицька Т.В., по справі № 527/114/20

за позовом ОСОБА_1

до Державної екологічної інспекції Центрального округу , Головного спеціаліста відділу державного екологічного нагляду (контролю) земельних ресурсів Управління державного екологічного нагляду(контролю) у Полтавській області - державний інспектор з охорони

про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменка С.В. від 14.01.2020 № 01/2/1-24 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене с. 188-5 КУпАП.

Рішенням Глобинського районного суду Полтавської області від 02.03.2020 року позовні вимоги задоволено.

Скасовано постанову державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменка С.В. про накладення адміністративного стягнення від 14.01.2020 № 01/2/1-24, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просив скасувати оскаржуване рішення прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судовим розглядом, відповідно до направлення № 06-28/35 від 10.01.2020 головний спеціаліст відділу державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменко С.В. направлений на позапланову перевірку КП «Глобинське» Глобинської міської ради з метою контролю виконання припису від 29.08.2019 № 36/02.1-23 по усуненню виявлених недоліків, порушень природоохоронного законодавства в період з 14.01.2020 по 27.01.2020.

14.01.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменком С.В. за наслідками виходу на позапланову перевірку складено протокол про адміністративне правопорушення № 003928 від 14.01.2020, яким зафіксовано, що ОСОБА_1 14.01.2020 о 13.00 год., як посадова особа, перешкоджав виконанню покладених на інспектора Державної екологічної інспекції функціональних посадових обов`язків, а саме: не допустив до проведення позапланової перевірки 14.01.2020 відповідно до направлення № 06-28/35 від 10.01.2020 року.

В подальшому 14.01.2020 за результатами розгляду протоколу державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменком С.В. винесено постанову про адміністративне правопорушення № 01/2/1-24, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП та застосоване стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн.

За даними оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 як відповідальна посадова особа КП «Глобинське» перешкоджав виконанню посадових обов`язків, покладених на інспектора Державної екологічної інспекції Центрального округу, а саме: не допустив до проведення позапланової перевірки виконання припису відповідно до направлення № 06-28/35 від 10.01.2020, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем порушено процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності з огляду на недотримання положень КУпАП.

Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції стосовно задоволення адміністративного позову, однак частково з інших підстав та мотивів, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, притягаючи позивача до адміністративної відповідальності відповідач встановив наявність в його діях/бездіяльності ознаки правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, якою визначена відповідальність за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків.

В силу п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Одночасно, згідно зі ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Так, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 003928 від 14.01.2020 встановлено, що позивач, скориставшись правами, визначеними ст. 268 КУпАП, зокрема надання пояснень та заявлення клопотань, в графі «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та її зауваження до змісту протоколу чи мотиви відмови від його підписання», власноручно заявив клопотання про перенесення розгляду справи, у зв`язку з необхідністю залучення захисника (адвоката).

Так, відповідно до ст. 271 КУпАП, у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець в галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Отже, судовим розглядом встановлено, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 виявив бажання скористатися правовою допомогою захисника (адвоката), про що власноручно зазначив в протоколі про адміністративне правопорушення.

Однак, матеріали справи не містять та відповідачем не надано доказів щодо вирішення зазначеного клопотання ОСОБА_1 про необхідність залучення захисника та перенесення розгляду справи про адміністративне правопорушення.

При цьому, колегія суддів вважає безпідставними посилання відповідача на можливість позивача скористатись правовою допомогою юриста КП «Глобинське», оскільки надане положеннями ст. 268 КУпАП право при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката іншого фахівця у галузі права, не містить жодних обмежень у виборі особи захисника.

Також, є необґрунтованими доводи відповідача стосовно викладення позивача зазначеного клопотання не у відповідній графі протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки положення КУпАП, надаючи особі право заявити відповідне клопотання у довільній формі (усно або письмово), не містять застережень щодо невірного його викладення, зокрема у іншій графі протоколу про адміністративне правопорушення.

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що відповідачем, як посадовою особою, що здійснювала розгляд справи про адміністративне правопорушення, не вжито дій, спрямованих на забезпечення можливості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, реалізувати своє право на отримання правової допомоги.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, у ході судового розгляду справи не доведено дотримання прав позивача, передбачених ст. 268 КУпАП, а отже і процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності, що є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

У той же час, стосовно суті адміністративного правопорушення, за вчинення якого позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, слід виходити з наступного.

Колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції стосовно того, що не пред`явлення інспектором службового посвідчення не є підставою для не допуску його до проведення перевірки, оскільки не входить до вичерпного, на думку суду першої інстанції, переліку, встановленого ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», з наступних підстав.

У даному випадку, позивач як на підставу не допуску до перевірки головного спеціаліста відділу державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменка С.В. до проведення перевірки зазначив про непред`явлення останнім службового посвідчення, що є порушенням вимог ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Так, допитані у якості свідків у ході розгляду справи судом першої інстанції, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (працівники КП «Глобинське») пояснили, що 14.01.2020 Хоменко С.В. зайшовши до приміщення підприємства службового посвідчення не пред`являв.

Також, свідок ОСОБА_5 пояснив, що привіз інспектора Хоменка С.В. на перевірку 14.01.2020, останній представився директору підприємства та повідомив, що прибув на перевірку. Вказав, що Хоменко С.В. пред`являв службове посвідчення, проте коли саме він не пам`ятає. Крім того вказав, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення від позивача звучала фраза про необхідність отримання правової допомоги.

Таким чином, твердження представника відповідача щодо пред`явлення державним інспектором при виході на перевірку службового посвідчення у ході судового розгляду підствердження не знайшло, апеляційна скарга на спростування таких висновків доказів та доводів не містить.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

У той же час, зазначеним нормам кореспондують положення ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до якого суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

За таких обставин слід дійти висновку, що не пред`явлення державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменком С.В. перед початком проведення перевірки КП «Глобинське» мало своїм законним наслідком реалізацію позивачем, як представником суб`єкта господарювання, права не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, передбаченого ч. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Таким чином, дії ОСОБА_1 щодо не допуску державного інспектора до проведення перевірки є законними, а отже не містять складу правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП.

На підставі викладеного, колегія суддів підтримує висновки суду першої інстанції стосовно незаконності оскаржуваної постанови державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Хоменка С.В. від 14.01.2020 № 01/2/1-24 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП, та наявності підстав для її скасування.

Разом з тим, особливості провадження у справах з приводу рішень суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності встановлені ст. 286 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Отже, скасовуючи постанову у справі про адміністративне правопорушення суд першої інстанції був зобов`язаний прийняти одне з рішень, передбачених п. 2, 3 ч. 3 ст. 286 КАС України.

Положення п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України кореспондується з положеннями ст. 247 КУпАП, згідно з якими провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги щодо скасування постанови про накладення адміністративного стягнення вирішив не повною мірою з урахуванням положень ч. 3 ст. 286 КАС України.

Відповідно до ч. 2 абз. 2 ч. 2 ст. 317 КАС порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Згідно з ч. 4 ст. 286 КАС зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Отже, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що рішення суду першої інстанції необхідно змінити в частині підстав та мотивів прийнятого рішення, та доповнити резолютивну частину рішенням про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Центрального округу - задовольнити частково.

Рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 02.03.2020 по справі № 527/114/20 змінити в частині підстав та мотивів прийнятого рішення.

Доповнити резолютивну частину рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 02.03.2020 абзацем: "Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити".

В іншій частині рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 02.03.2020 по справі № 527/114/20 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді В.В. Катунов Г.Є. Бершов