Справа № 607/34/20
Суддя: Кунцьо С. В.
Дата ухвалення: 2020-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2020 Справа №607/34/20

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді: Кунцьо С.В.

з участю секретаря с/з: Дуркало Т.В.

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради

про: скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із адміністративним позовом до відповідача Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.

Заявлені вимоги позивач мотивує тим, що постановою начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради Горішного М.В. № 23 від 17 грудня 2019 року на нього накладено адміністративне стягнення за ч. 1 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн. Як вбачається із даної постанови, при виїзді за місцезнаходженням об`єкта встановлено, що згідно представленого директором ПП «Інвест-Родина» ОСОБА_1 ескізного проекту «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1 » проводиться будівництво без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту, що за класом наслідків належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2) та належним чином затвердженої проектної документації, а саме вирито котлован. Таким чином директором ПП «Інвест-Родина» ОСОБА_1 порушено вимоги абзацу 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 р., п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Із зазначеною постановою не згідний та просить її скасувати з огляду на те, що інспекторами Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради під час проведення перевірки неправильно зроблено висновок щодо того, що об`єкт будівництва належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2), при цьому жодних документів щодо класу наслідків об`єкта відповідач не запитував, а визначив його самостійно. Також зазначено, що ескізний проект «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1», про який зазначено у постанові, не належить до проектної документації, а лише виражає наміри будівництва паркінгу. Оскільки паркінг є об`єктом, який за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а отже ним не порушено норм абзацу 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 р. та п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки ці норми застосовуються при виконанні будівельних робіт до об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. Також зазначено про те, що у протоколі вказано про додатки до нього, зокрема фотофіксацію та Визначення класу наслідків (відповідальності),однак їх до протоколу не долучено. Крім того вказано, що будівельні роботи на зазначеному об`єкті не проводились, а лише проводились підготовчі роботи. Також позивач звертає увагу суду, що перевірка тривала 12 робочих днів, що суперечить Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 р., рішення про продовження строку проведення перевірки ПП «Інвест - Родина» не вручалось, а також відповідачем не було виконано передбаченого Порядком обов`язку розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку. Таким чином вважає, що його неправомірно притягнуто до адміністративної відповідальності та визнано винним у вчиненні правопорушення, адже в його діях відсутні подія та склад зазначеного правопорушення.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Катрук Є.А. в судове засідання не з`явилися, однак на адресу надійшла заява останнього про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити.

Представник відповідача Зушман О.Б. у судове засідання не з`явилася, однак на адресу надіслала заяву про розгляду справи за її відсутності, в задоволенні позову просить відмовити.

За наявності вказаних обставин, приймаючи до уваги заяви представників позивача та відповідача, які просять слухати справу у їх відсутності, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, в порядку письмового провадження, відповідно до ч.9 ст. 205 КАС України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних міркувань.

Як вбачається із відзиву на позовну заяву, що надійшов від представника відповідача на адресу суду 30.01.2020 р., відповідач проти задоволення позову заперечує та просить відмовити в його задоволенні, обґрунтовуючи правомірність своїх дій та винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 тим, що за результатами проведеної позапланової перевірки було встановлено, що ПП «Інвест - Родина», директором якого являється позивач ОСОБА_1 , проводяться будівельні роботи (вирито котлован) без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт та належним чином затвердженої документації, чим порушено абзац 3 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №466 та п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». При цьому вбачається, що визначення класу наслідків (відповідальності) для спірного об`єкта будівництва відбулося інспекторами Відділу ДАБК ТМР на підставі поданих позивачем документів, зокрема ескізного проекту «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1 » та у відповідності до ч. 8 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ДСТУ 8855:2019, та позивач під час проведення позапланової перевірки не заперечував проти встановленого класу наслідків. Щодо термінів проведення перевірки зазначено, що згідно наказу начальника відділу ДАБК ТМР від 11.12.2019 р. було продовжено термін проведення позапланової перевірки. До відзиву на позовну заяву представником відповідача долучено копію звернення ОСОБА_3 про проведення перевірки законності виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 , копії наказів про проведення позапланової перевірки, копію Визначення класу наслідків на об`єкті «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1 », копію ескізного проекту «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1» , копію витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, фотофіксацію.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 , що надійшли на адресу суду 20.02.2020 р., ПП «Інвест - Родина» подано документи в ЦНАП для отримання містобудівних умов та обмежень для будівництва споруди для тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою АДРЕСА_1 , а також здійснено розрахунок категорії складності, відповідно до якого зазначений об`єкт відноситься до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Позивач вважає, що інспекторами Відділу ДАБК ТМР помилково визначено клас наслідків об`єкта - СС2 і взагалі відповідач не мав права самостійно визначати клас наслідків даного об`єкта. Також позивач зазначив, що роботи проведені на земельній ділянці (вирито котлован) не є виконанням будівельних робіт, як помилково кваліфікував відповідач, а належать до підготовчих робіт, а саме з підготовки земельної ділянки для здійснення будівельних робіт в майбутньому. До письмових пояснень позивачем долучено передпроектні роботи та розрахунок категорії складності щодо об`єкта будівництва «Будівництво споруди для тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою АДРЕСА_1 ».

Від представника відповідача 03.03.2020 р. на адресу суду надійшов відзив на письмові пояснення позивача, з яких вбачається, що загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва визначено ДБН А.3.1-5:2016, відповідно до яких винос котловану не відноситься до підготовчих робіт, а саме з підготовки земельної ділянки, а свідчить про те, що позивачем виконувались будівельні роботи. Також зазначено, що долучений позивачем висновок щодо класу наслідків не надавався під час проведення позапланової перевірки, не зазначено дати його складення, передпроектна пропозиція щодо об`єкта будівництва «Будівництво споруди для тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою АДРЕСА_1 » також не надавалась. Крім того зазначено, що доданий позивачем розрахунок категорії складності об`єкта будівництва не є належним доказом у справі, оскільки стосується іншого об`єкта будівництва, виконано його на підставі ДБН В1.2-14-2009 та ДСТУ -НБВ.1.2.-16:2013, що втратили чинність, не вказано техніко-економічних показників об`єкта будівництва, на підставі яких проектант розрахував категорію складності об`єкта СС1.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Доказами в справі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

Докази мають бути належними та допустимими. Допустимими є ті докази, які зібрані у відповідності до закону, а належними - якщо вони містять інформацію щодо предмету доказування.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до вимог ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В судовому засіданні встановлено, що 21.11.2019 р. у Відділ ДАБК ТМР надійшла заява ОСОБА_3 про здійснення будівельних робіт по АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради 27.11.2019 р. видано наказ №167 про проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , виконує будівельні роботи ПП «Інвест Родина». Також 27.11.2019 р. видано направлення на проведення перевірки №177 строком дії 28.11.2019 р. - 11.12.2019 р.

В подальшому наказом начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради №172 від 11.12.2019 р. продовжено строк проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті за адресою АДРЕСА_1, виконує будівельні роботи ПП «Інвест Родина». Також 11.12.2019 р. видано направлення для проведення позапланового заходу №183 з 11.12.2019 р. до 13.12.2019 р.

Надалі головними спеціалістами - інспекторами Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради в період з 28.11.2019 р. до 13.12.2019 р. було проведено позаплановий захід державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якого складено акт № 085-183 від 13.12.2019 р., з якого вбачається, що при виїзді на місцезнаходження об`єкта встановлено, що згідно представленого директором ПП «Інвест-Родина» ОСОБА_1 ескізного проекту «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1 » проводиться будівництво без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) та належним чином затвердженої проектної документації, а саме вирито котлован, чим порушено вимоги абзацу 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 р., п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1» головними спеціалістами - інспекторами Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради Рудковською Т.Я. та Рудиком О.В., 13.12.2019 р. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно директора ПП «Інвест - Родина» ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 96 КУпАП.

17 грудня 2019 року начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради Горішним М. В . відносно директора ПП «Інвест-Родина» ОСОБА_1 . винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 23, згідно якої останнього визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень.

Як вбачається із вказаної постанови по справі про адміністративне правопорушення № 23 від 17.12.2019 р., при виїзді за місцезнаходженням об`єкта встановлено, що згідно представленого директором ПП «Інвест-Родина» ОСОБА_1 ескізного проекту «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1 » проводиться будівництво без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту, що за класом наслідків належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2) та належним чином затвердженої проектної документації, а саме вирито котлован, за що передбачено адміністративну відповідальність згідно ч.1 ст.96 КУпАП.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Зокрема, згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення № 23 від 17.12.2019 р., директором ПП «Інвест - Родина» ОСОБА_1 порушено вимоги законодавства, а саме: абзацу 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 р., п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, згідно з пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Крім того відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Не погоджуючись із законністю притягнення його адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП, позивач звернувся до суду із даним позовом про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, під час розгляду якого судом встановлено наступні обставини.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 7 КАС України, суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно ч. 5 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

При проведенні позапланової перевірки за місцезнаходженням об`єкта по АДРЕСА_1 інспекторами Відділу ДАБК ТМР було виявлено вириття котловану. Як стверджує позивач, вириття котловану не є будівельними роботами, а відноситься до підготовчих робіт, а саме з підготовки земельної ділянки. Однак щодо цього слід зазначити наступне.

У розумінні пункту 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 р., підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Також відповідно до п.6.3.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» підготовка земельної ділянки як окремий вид підготовчих робіт включає відведення в натурі майданчика (траси) для будівництва; зняття фунтового покриву земельної ділянки (родючого шару ґрунту), складування його в спеціально відведених місцях для подальшого використання під час рекультивації; вертикальне планування території будівельного майданчика з виконанням (за необхідності) заходів із захисту території та оточуючої забудови від можливого негативного впливу несприятливих природних або техногенних факторів; створення геодезичної розмічувальної основи для будівництва об`єкта.

Таким чином з врахуванням вищенаведеного, вбачається, що вириття котловану не відноситься до підготовчих робіт, а саме з підготовки земельної ділянки, як про це зазначає позивач. До такого висновку дійшли інспектори Відділу ДАБК ТМР під час проведення перевірки, що також вважає доведеним суд.

Окрім того, відповідно до ч.1 і ч.2 статті 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт. Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Однак і цієї вимоги ПП «Інвест - Родина» не було виконано, адже ні повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, ні повідомлення про початок виконання будівельних робіт підприємство не подавало, як і не отримувало дозволу на виконання будівельних робіт.

Виявивши проведення будівельних робіт без отримання відповідного дозволу інспекторами ДАБК ТМР було встановлено клас наслідків на підставі наданого позивачем ескізного проекту «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1». Будь-яких інших документів позивачем, який був присутній під час проведення перевірки, не було надано та про їх наявність не повідомлялось.

Визначення класу наслідків інспекторами Відділу ДАБК ТМР було здійснено у відповідності з чинним законодавством, адже згідно ч. 8 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

При цьому також було враховано вимоги ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно якої виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Таким чином враховуючи те, що ПП «Інвест -Родина» проводились роботи без оформлення необхідних документів у відповідності із вказаними нормами законодавства та з дотриманням вимог ДСТУ 8855:2019 «Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності)» інспекторами ДАБК ТМР було самостійно визначено, що даний об`єкт будів ництва за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2).

При цьому суд не може взяти до уваги долучений ОСОБА_1 до матеріалів справи розрахунок категорії складності про віднесення об`єкта «Будівництво споруди для тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою АДРЕСА_1» до класу наслідків (відповідальності) СС1, оскільки такі матеріали ОСОБА_1 під час проведення перевірки, як і під час притягнення до відповідальності, не надавались та про будівництво зазначеного об`єкта не повідомлялось, а було надано лише ескізний проект «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1 ». Крім того зазначений розрахунок класу наслідків об`єкта будівництва здійснений на підставі будівельних норм, які втратили чинність, не вказано техніко-економічних показників об`єкта будівництва, на підставі яких проектант розрахував категорію складності об`єкта СС1.

Враховуючи наведене, суд вважає, що відповідач правомірно, на підставі поданих позивачем документів (лише ескізний проект «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою АДРЕСА_1 ») та встановлених під час перевірки обставин (виритий котлован та клас наслідків об`єкту СС2), прийшов до висновку, що позивачем здійснюються будівельні роботи без отримання відповідного дозволу.

При цьому відповідно до абзацу 5 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Окрім того щодо правомірності проведення позапланової перевірки спірного об`єкта будівництва, адже позивач звертає увагу суду на процедурні порушення в ході здійснення перевірки, зокрема, що перевірка тривала дванадцять робочих днів, рішення про продовження строку проведення перевірки ПП «Інвест - Родина» не вручалось, слід зазначити наступне.

У відповідності з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України» «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч. 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

На час проведення перевірки ПП «Інвест - Родина» процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначав Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, дію якого на даний час зупинено згідно Постанови Кабінету Міністрів України №219 від 13.03.2020 р.

Відповідно до п. 7 зазначеного Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до п.п. 16, 17 вказаного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до пункту 20 цього ж Порядку протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином встановлено, що Відділом ДАБК ТМР було правомірно проведено позапланову перевірку спірного об`єкта будівництва, строк її проведення було продовжено у встановленому порядку, а отже твердження позивача не знайшли свого підтвердження в суді.

Також позивач стверджує, що відповідач не виконав обов`язку щодо розміщення на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку, чим порушив п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Однак суд вважає, що відсутність такого повідомлення не вплинуло на законність результатів проведеної перевірки та не може бути самостійною підставою, щоб вважати її проведення протиправним.

Щодо фотофіксації і розрахунку класу наслідків об`єкта будівництва, проведених інспекторами Відділу ДАБК ТМР, щодо існування яких позивач висловив сумніви, слід зазначити, що їх копії представником відповідача додані до матеріалів справи, а також вони зазначені як додатки до протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який був складений у присутності ОСОБА_1 , підписаний ним та останній отримав його копію, при цьому будь-яких зауважень від нього при підписанні протоколу не було, як і не було клопотань про отримання копій зазначених додатків.

Також в судовому засіданні встановлено, що за результатами цієї ж позапланової перевірки також притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ПП «Інвест - Родина», а саме підприємство визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

У відповідності до п. 5 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, суд вважає, що постанова по справі про адміністративне правопорушення про притягнення директора ПП «Інвест - Родина» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП відповідає усім вимогам норм чинного законодавства, відповідачем при винесенні постанови про адміністративне правопорушення дотримано положення ст. 280 КУпАП, встановлено обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, достеменно встановлено вину позивача у вчиненні правопорушення.

Відтак заперечення позивача щодо відсутності підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності спростовуються вищевказаними доказами, а саме даними, які містяться в акті позапланового заходу державного контролю щоо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, протоколі про адміністративне правопорушення, розрахунку класу наслідків (відповідальності), здійсненому з урахуванням наданого позивачем лише ескізного проекту об`єкта будівництва, і підтверджують думку суду, що звернення позивача до суду пов`язане не із захистом його порушених прав у сфері публічно-правових відносини, а є обранням останнім способу захисту на уникнення адміністративної відповідальності. Наданий позивачем розрахунок класу наслідків не може бути взятий судом до уваги з викладених вище мотивів, інших доказів на спростування обставин, викладених у оскаржуваній постанові, позивачем не надано, хоча свою позицію та невинуватість позивач мав би довести шляхом надання доказів, адже відповідно до ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом; ч. 1 ст. 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтями 268, 269, 286 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено особливості розгляду окремих категорій адміністративних справ.

Так, статтею 286 встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вищевикладені приписи процесуального законодавства, висновки, яких суд дійшов за результатами розгляду справи, в задоволенні вимог позивача про скасування постанови слід відмовити, у зв`язку з тим, що відповідачем здійснено розгляд справи про адміністративне правопорушення відповідно до приписів чинного законодавства на підставі відповідних доказів, адже доказів, які б спростовували надані відповідачем докази в обґрунтування наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, а так само доказів на підтвердження порушення процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення не надано.

Враховуючи вищевикладене, суд не може прийняти до уваги заперечення позивача, оскільки ці твердження не відповідають встановленим обставинам по справі, а тому аналізуючи наведені факти, приймаючи до уваги те, що позапланова перевірка ПП «Інвест - Родина» була проведена у відповідності до вимог чинного законодавства та за результатами її проведення було встановлено, що ПП «Інвест - Родина», директором якого являється ОСОБА_1 проводилось будівництво без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту, що за класом наслідків належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2) та належним чином затвердженої проектної документації, суд приходить до переконання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, та вважає, що підстави для скасування постанови відносно позивача відсутні, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

На підставі ст.ст. 9, 96, п.1 ст. 247, ст.ст. 251, 280, 289 КУпАП, та керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 242, 244-246, 257, 271, 286 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ІПН НОМЕР_1 ) до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради (м. Тернопіль, бульвар Т. Шевченка, 1, ) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Строки апеляційного оскарження обчислюються після закінчення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (відповідно до вимог п. 3 Розділу VІ «Прикінцеві положення» КАС України).

Рішення суду складено 24 квітня 2020 року.

Головуючий суддяС. В. Кунцьо