Суддя: Анцупова Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

02 квітня 2020 року

м. Київ

Справа №11-119сап20

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Анцупової Т. О.,

суддів Антонюк Н. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Кібенко О. Р., Князєва В. С., Лященко Н. П., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,

розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 22 березня 2018 року, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Третьої Дисциплінарної палати від 22 листопада 2017 року № 3724/3дп/15-17,

УСТАНОВИЛА:

30 березня 2020 року до Великої Палати Верховного Суду надійшла скарга ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 22 березня 2018 року № 870/0/15-18 «Про залишення без змін рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 22 листопада 2017 року № 3724/3дп/15-17 про притягнення судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності».

Відповідно до частини сьомої статті 266 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) на рішення Вищої ради правосуддя, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Дисциплінарної палати, може бути подана скарга до Великої Палати Верховного Суду. Така скарга розглядається за правилами касаційного провадження, встановленими цим Кодексом.

Перевіряючи скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, які діяли на час її подання, суд дійшов висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

1. Строк звернення до суду

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Передбачений зазначеною статтею строк на оскарження скаржником пропущено, оскільки рішення Вищої ради правосуддя ухвалено 22 березня 2018 року, а скаргу подано до Великої Палати Верховного Суду засобами поштового зв`язку 25 березня 2020 року.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду зі скаргою скаржник посилається на те, що Конституційним Судом України у справі за конституційним поданням Верховного Суду щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень законів України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII, «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування» від 16 жовтня 2019 року № 193-IX, «Про Вищу раду правосуддя» від 21 грудня 2016 року № 1798-VIII, 11 березня 2020 року було прийнято рішення № 4-р/2020, яким проголошено, що дисциплінарне провадження не повинне передбачати жодних оцінок судових рішень, оскільки такі рішення підлягають апеляційному перегляду, а також повинні існувати фільтри для розгляду безпідставних по суті скарг.

Саме з прийняттям 11 березня 2020 року Конституційним Судом України зазначеного рішення скаржник пов`язує свої «об`єктивні сподівання на поновлення строку звернення до суду зі скаргою на рішення Вищої ради правосуддя», яке було прийнято саме у зв`язку з оцінкою судових рішень скаржника.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу скаржника, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Розглянувши наведені скаржником доводи, Велика Палата Верховного Суду вважає, що вони не є достатніми для поновлення строку на оскарження рішення Вищої ради правосуддя від 22 березня 2018 року.

Отже, скаржнику необхідно вказати інші поважні причини пропуску строку звернення до суду та надати відповідні докази, які б свідчили про наявність у останнього об`єктивних перешкод, які унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду зі скаргою в межах установленого статтею 329 КАС України строку.

2. Сплата судового збору

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Згідно з частинами 1, 2 статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Скаржником зазначено, що до поданої скарги додано «докази сплати судового збору через офіційний інтернет-сайт «Судова влада України» https://supreme.court.gov.ua/supreme/gromadyanam/zbir_supreme/ (квитанція не надійшла, але кошти списані з карткового рахунку адвоката)».

У якості доказів сплати судового збору скаржником надано лише роздруківки з сайту «Ощадбанку» та інтернет-банкінгу «А Банк 24».

Однак надані скаржником роздруківки не є належними доказами сплати судового збору у цій справі, оскільки вони не містять необхідної інформації про здійснений платіж, а саме, не містять відомостей про платника судового збору, призначення платежу, рішення, що оскаржується. Це, своєю чергою, позбавляє суд можливості перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено, що з 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2102 грн.

Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією скаргою складає 840, 80 грн (2102*0,4).

Судовий збір необхідно сплатити за такими реквізитами: отримувач коштів УК у Печерському районі/Печерський район/22030102; код отримувача ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку: 207; призначення платежу: «*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір».

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частини другої статті 169 КАС України).

Пунктом 1 частини четвертої цієї статті передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Оскільки скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, таку скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків.

Ураховуючи викладене та керуючись статтею 169, 266, 330, 332 КАС України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

1. Скаргу ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 22 березня 2018 року, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Третьої Дисциплінарної палати від 22 листопада 2017 року № 3724/3дп/15-17 - залишити без руху.

2. Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Т. О. Анцупова

Судді: Н. О. Антонюк О. Р. Кібенко

С. В. Бакуліна В. С. Князєв

В. В. Британчук Н. П. Лященко

Ю. Л. Власов Л. І. Рогач

М. І. Гриців О. М. Ситнік

Д. А. Гудима О. С. Ткачук

Ж. М. Єленіна В. Ю. Уркевич

О. С. Золотніков О. Г. Яновська