Справа № 495/8673/19
Суддя: Шевчук Ю. В.
Дата ухвалення: 2020-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 495/8673/19
рішення

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

27 квітня 2020 року м. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Шевчук Ю.В.,

за участі секретарі судового засідання Славич Т.М.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради, начальника відділу архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одинець Алесі Василівни про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 23.09.2019 року звернувся до суду з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради, начальника відділу архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одинець Алесі Василівни про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Позов мотивовано тим, Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради в особі начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності постановою №53 по справі про адміністративне правопорушення від 12.09.2019 року .

Позивачу було інкременовано, що він не виконав вимоги припису від 19.06.2019 року, а саме «на об`єкті будівництва по АДРЕСА_1 не виконав умови п. 2 вищевказаного припису, тобто не привів будівництво на території домоволодіння об`єкту по АДРЕСА_1 -Дністровському у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (не оформив право власності на самочинно збудовані об`єкти - надбудову літ. «а6» - не виконав вимоги ст.376 Цивільного кодексу України, пунктів 10, 11, 13 порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постанововю Кабінету Міністирів України від 13.04.2011 №461. Разом з тим, як зазначає позивач, суть нібито вчинених ним дій викладених в оскаржуваній постанові не відповідає дійсності. Так, дійсно позивачем було здійснено будівництво надбудови над приміщеннями сіней літ. «а-2» та зроблено реконструкцію (капітальний ремонт) покрівлі.

Про аварійний стан покрівлі позивач ОСОБА_1 повідомив Виконавчий комітет Білгород- Дністровської міської ради заявою від 10.08.2011 року. На свою заяву позивачем було отримано відповідь та акт комісії, створеної для розгляду заяви від 17.08.2011 року

Відповідно до висновків даної комісії, який викладено у акті від 17.08.2011 року вказано, що для запобігання подальшого руйнування стелі в кв. АДРЕСА_2 , необхідно гр. ОСОБА_1 провести заміну старого шиферу на новий та відремонтувати елементи дерев`яної покрівлі у разі необхідності, виконати улаштування шиферної покрівлі над верандою та організувати вихід на горище через цю веранду. Також рекомендовано мешканцям сусідніх квартир разом провести ремонти дахів по заміні шиферу на новий.

Отже, здійснення надбудови літ. «а-6» у складі приміщення «6-9» площею 4,5 кв.м, сходів 6-7, які з`єднують приміщення сіней (прибудова ліг. «а-1») та приміщення надбудови літ. «а-6» було здійснено на підставі обстеження працівниками виконкому міськради та за його дозволом.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затверджено перелік будівельних робіт, які не передбачають отримання дозволу та виконання проекту». До того ж, до суду були оскаржені дії ДАБК, які слугували підставою для притягнення до адміністративної відповідальності позивача.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, однак адвокат Гафійчук С.Д., який діє в його інтересах, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

В судове засідання відповідачі Начальник відділу державного архітектурно - будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одинець А.В. та представник Відділу державного архітектурно - будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Надали до суду відзив, відповідно до якого просили відмовити у задоволенні позовної заяви, оскільки позивачем не було виконано вимоги припису від 19.06.2019 року, та реконструкцію ним було здійснено з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції житлового будинку, тобто здійснено самочинне будівництво, та додано до відзиву диск з відеозаписом, на якому зафіксовано складання адміністративного протоколу відносно позивача та надані матеріали щодо перевірки ДАБК законності проведення реконструкції за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд, дослідивши матеріали справи, дослідивши пояснення учасників, надані до суду докази, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником 13 /100 будинку АДРЕСА_1 згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом від 02.02.2010 року серії ВММ №171408. За заявою його сусідки - ОСОБА_2 Відділом державного архітектурно- будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради було здійснено позапланову перевірку відповідно до Наказу №79 від 10.06.2019 року. В ході проведення даної перевірки було складено акт від 19.06.2019 №79, відповідно до якого був складений протокол про адміністративне правопорушення від 19.06.2019 року, в якому зазначено, що гр. ОСОБА_1 виконує будівельні роботи без повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю. Також позивачу було видано припис від 19.06.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Згідно цього припису позивачу був наданий термін до 20.08.2019 року привести будівництво на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Постановою по справі про адміністративне правопорушення №24 від 24.06.2019 року позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП України та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн.

Наказом від 27.08.2019 року було здійснено позапланову перевірку Відділом державного архітектурно-будівельного контролю за адресою: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, вул. Першотравнева, буд. №57 та складено Акт №143 від 04.09.2019 року, на основі якого був складений протокол про адміністративне правопорушення від 04.09.2019 року, яким позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП України. Постановою №33 від 12.09.2019 року ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП України та накладено стягнення у вигляді штрафу у сумі 5100,00 грн.

Так, ч. 1 ст. 188-42 КУпАП України передбачена відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

В постанові №53 від 12.09.2019 року зазначено, що позивач ОСОБА_1 не виконав вимоги припису Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю від 19.09.2019 року, а саме: не привів будівництво на території житлового домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (не оформив право власності на самочинно збудовані об`єкти - надбудова «а6» за адресою: АДРЕСА_1 - не виконав ч. 3 і ч. 5 ст. 376 ЦК України та вимоги пунктів 10,11,13 порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461).

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Відповідно до п.12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Згідно з п.13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судом встановлено, що рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20.02.2020 року, яке набрало законної сили по справі №495/5841/19 за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради, начальника відділу архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одинець Алесі Василівни про скасування постановипо справі про адміністративне правопорушення було скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення №24 від 24.06.2019 року відносно ОСОБА_1 . Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП України закрито.

Як зазначено в ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, саме відповідачі зобов`язані довести правомірність вчинених дій та складених постанов, втім, відповідачі не спростували доводи позивача про відсутність підстав для складання оскаржуваної постанови. Наданий диск з відеозаписом підтверджує лише сам факт складання протоколу про адміністративне правопорушення, та не підтверджує його законність та обґрунтованість.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати:чи буловчинено адміністративнеправопорушення,чи виннадана особав йоговчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до вимог ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Власниками домоволодіння, в якому виявлені порушення, та які необхідно було усунути є декілька осіб, проте протокол складений лише на позивача, до того ж позивач повідомляв Виконавчий комітет Білгород-Дністровської міської ради своєю заявою від 10.08.2011 року про аварійний стан покрівлі та про необхідність вчинення дій, необхідних для запобігання подальшому руйнуванню стелі в кв. №2 по АДРЕСА_1 . Доказів, що вчинена реконструкція домоволодіння є саме самочинним будівництвом в розумінні діючого законодавства суду не надано.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення не містить дати або ж періоду вчинення правопорушення, що також не відображено у постанові №53 від 12.09.2019 року. Також, судом приймається до уваги, що рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20.02.2020 року, яке набрало законної сили по справі №495/5841/19 за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради, начальника відділу архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одинець Алесі Василівни про скасування постановипо справі про адміністративне правопорушення було скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення №24 від 24.06.2019 року відносно ОСОБА_1 . Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП України закрито.

Інших належних та допустимих доказів на підтвердження законності та обґрунтованості оскаржуваної постанови відповідачами не надано.

Згідно ч. 1.ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню, як протиправна, так як така, яка винесена з порушенням норм чинного законодавства, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, адже в даному випадку відсутні елементи складу правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 247, 287-293 КпАП України, ст.ст. 243-246, 250, 251, 286 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради, начальника відділу архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради Одинець Алесі Василівни про скасування постановипо справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати Постанову №53 від 12.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП України, складену начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Одинець Алесею Василівною.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП України закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Пятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя