Справа № 400/3982/19
Суддя: Кравець О.О.
Дата ухвалення: 2020-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2020 р.м.ОдесаСправа № 400/3982/19
Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кравця О.О.
судді -Домусчі С. Д.
судді - Коваля М.П.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Баніса Енерджі Юкрейн" на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року по справі № 400/3982/19, прийнятого у порядку письмового провадження у складі судді Гордієнко Т.О. за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Баніса Енерджі Юкрейн"до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування постанови та припису

ВСТАНОВИВ:

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ І РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ :

15.11.2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Баніса Енерджі Юкрейн" звернулося до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області та після збільшення позовних вимог просило визнати протиправною та скасувати постанову від 29.10.2019 № 46/3440/7/1014-2.2-19 про накладання адміністративного стягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визнати протиправними та скасувати припис від 10.10.2019 № 42 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, стягнути судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 19 842,00 грн..

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року у задоволенні адміністративного позову було відмовлено .

II. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ , УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ АПЕЛЯНТА ТА ІНШИХ УЧАСНИКІВ АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ:

Не погоджуючись з рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року, Товариство з обмеженою відповідальністю "Баніса Енерджі Юкрейн" подало апеляційну скаргу, в якій вважає, що судом 1-ї інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права та просило його скасувати, постановити нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги скаржник обґрунтовує тим, що на момент проведення заходу державного контролю з питань щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті за адресою: Миколаївська обл., Миколаївський р-н, смт. Ольшансъке, вулиця Промислова, будинок 4, об'єкт нерухомості перебував у власності іншого суб'єкта.

Судом не взятий до уваги наявний в матеріалах справи належний та достовірний доказ, що має значення для правильного вирішення справи для встановлення законного суб'єкта містобудування.

Судом першої інстанції встановлено та правомірно досліджений договір оренди нерухомого майна від 19.08.2018 року №09/2018/БЕЮ МИК, відповідно до якого ТОВ «Баніса Енерджі Юкрейн» є орендарем, а ТОВ «Миколаївекотранс» - орендодавцем спірного нерухомого майна.

Ця обставина, на думку апелянта, підтверджує той факт, що Позивач не є суб'єктом містобудування, в розумінні частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", оскільки не є замовником будівництва, а лише орендує приміщення.

Для захисту свого порушеного права, Позивачем понесені наступні витрати, пов'язані розглядом справи в адміністративному суді: 16 000,00 грн. - витрати на професійну правову допомогу (підтвердження в матеріалах справи), 1 921,00 грн. - судовий збір за подання позовної заяви (підтвердження в матеріалах справи), 2 881,50 грн. - судовий збір за подання апеляційної скарги (підтвердження в матеріалах справи).

16.03.2020 року до апеляційного суду надійшов відзив відповідача, в якому він вважає, що рішення суду першої інстанції є законним.

III. ПРОЦЕДУРА АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ:

Ухвалою П'ятого апеляційного адміністративного суду від 12 березня 2020 року розгляд справи за апеляційною скаргою призначено до розгляду у порядку письмового провадження .

Апеляційний суд, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав

IV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Судом 1-ої інстанції було встановлено, що за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю)щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області був складений акт № 1 від 06.02.2019(а/с 45-48), в якому зазначено, що перевірялось дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: « Об`єкт будівництва за адресою: вул.Промислова,4,смт.Ольшанське, Миколаївський район, Миколаївська область», Замовником вказане Товариство з обмеженою відповідальністю «БАНІСА ЕНЕРДЖІ ЮКРЕЙН» та зазначено , що замовником виконані будівельні роботи з реконструкції будівлі свинарника у иех по виготовленню пелет без дозвільних докуметтвів, що дають право на виконання таких робіт, та здійснюється експлуатація об'єкта, що є порушенням вимог частини восьмої статті 39, частини першої статті 34 та частини 2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту; 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, пункту 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 .

Уповноважений представник ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» був присутній під час перевірки та отримав копію направлення. Акт був підписаний повноважною особою Шевчук О.Ю. без зауважень .

За наслідками перевірки прийнято припис № 2 від 06.02.2019, яким встановлено, порушення зазначене в акті та зобов`язано ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» не експлуатувати об'єкт до прийняття в експлуатацію згідно чинного законодавства , усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом оформлення необхідних документів які дають право на виконання таких робіт та експлуатацію об'єкта у строк до 06.04.2019 року , а у разі невиконання привести об`єкт у стан, що передував самочинному будівництву у термін до 06.05.2019 року, припис був підписаний повноважною особою Шевчук О.Ю. без зауважень(а/с 44).

19.02.2019 року директор ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» повідомив Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області листом № 1902/19/ЛА про припинення експлуатації цеху по виготовленню пелет та про початок оформлення необхідних документів.

За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю)щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області перевірки виконання припису на підставі направлення №333 від 16.09.2019 р.,отриманого представником 27.09.2019 р. о 10.00 год.( а/с 50) був складений акт № 333 від 10.10.2019, в якому зазначено, що перевірялось дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: « Об`єкт будівництва за адресою: вул.Промислова,4,смт.Ольшанське, Миколаївський район, Миколаївська область». Замовник Товариство з обмеженою відповідальністю «БАНІСА ЕНЕРДЖІ ЮКРЕЙН». Предметом перевірки було виконання вимог п.2 припису Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області № 2 від 06.02.2019 шляхом оформлення необхідних документів, які дають право на виконання таких робіт та експлуатацію « Об`єкта будівництва за адресою: вул. Промислова, 4,смт.Ольшанське, Миколаївський район, Миколаївська область». Пунктом 3 припису передбачалось, що в разі не виконання п.2 припису привести об`єкт у стан, що передував самочинному будівництву у термін до 06.05.2019.

Під час проведення перевірки візуальним оглядом встановлено, що за адресою: вул.Промислова,4,смт.Ольшанське,Миколаївський район, Миколаївська область, виконані будівельні роботи з реконструкції приміщення для утримання худоби під промисловий цех для виготовлення пелетів.

Відповідно до договору оренди нерухомого майна від 19.08.2018 № 09/2018/БЕЮ МИК ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» є орендарем нерухомого майна. До завершення перевірки представниками замовника не надано до Управління документацію, матеріали та довідки, проектну та виконавчу документацію, дозвільні документи на вищезазначений об`єкт.

Вимоги п.2 Припису не виконані.

У акті зазначено, що підпис керівника відсутній, у в зв'язку із неприбуттям на момент складення акту.

Уповноважений представник ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» був присутній під час перевірки та отримав копію направлення.

За наслідками перевірки прийнято припис № 42 від 10.10.2019, яким встановлено, що замовником вимоги п.2 Припису від 06.02.2019 № 2 не виконані, що є порушенням вимог пп. «а» п.3 ч.3 ст.41 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності», пп.3 п.11,абз.3 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 № 553, зобов`язано ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» привести об`єкт у стан, що передував самочинному будівництву (виконати реконструкцію приміщення для утримання худоби під промисловий цех для виготовлення пелетів).

У приписі зазначено, що підпис керівника відсутній , у в зв'язку із неприбуттям на момент складення припису.

10.10.2019 року був складений протокол про правопорушення у містобудівної діяльності, в якому зазначено, про порушення ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» вимог пп. «а» п.3 ч.3 ст.41 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності», пп.3 п.11,абз.3 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 № 553, та невиконання вимог п.2 Припису від 06.02.2019 № 2 .(а.с.19)

У протоколі зазначено, що підпис керівника відсутній , у в зв'язку із неприбуттям на момент складення протоколу.

Постановою № 46/3440/7/1014-2.2-19 від 29.10.2019 визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 30105грн.

Як зазначено у постанові ,представник ТОВ «Баніса енерджі юкрейн» за довіреністю від 24.09.2019 р. Літкова Людмила приймала участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності,але його підпис щодо отримання постанови відсутній .

V. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ.

ОЦІНКА рішення яке переглядається, та аргументів учасників справи

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, у першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Повноваження Управління ДАБІ у Миколаївській області у спірних правовідносинах визначається, зокрема, Законом України від 17.02.2011, № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» ( далі - Закон №3038-VI), Законом України, від 14.10.1994, № 208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності"( далі - Закон № 208/94-ВР) та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553) , Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,затвердженому Постановою КМ України, від 06.04.1995, № 244 (надалі - Порядок № 244 ) (тут і далі - у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно ч.1 ст.1 Закону № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно з п. 1 ч. 6 2 ст. 2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п'ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п'ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

Згідно вимог пп. «а» п.3 ч.3 ст.41 Закону №3038-VI , посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил

Згідно з частинами першою, третьою та четвертою Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пунктів 7, 12, 13 Порядку № 533 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з положеннями пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 18 Порядку № 533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснено контроль.

Згідно з положеннями пункту 19 Порядку № 533 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 20 Порядку № 533 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Пунктом 21 Порядку № 533 передбачено, що у разі, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 30 січня 2020 року по справі №482/9/17, від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17.

Апеляційний суд враховує правову позицію Верховного суду, зазначену у постанові від 07.02.2019 року по справі №201/3017/17 (2-а/210/281/2017) та постанові від 27.02.2019 року по справі №210/3059/17 (2-а/210/148/17) та вважає, що акт № 333 від 10.10.2019, складаний за відсутністю керівника за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю)щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності( а/с 13-18) , але перевірка була проведена за участю уповноваженого представника ТОВ «Баніса енерджі юкрейн», тому акт може бути підставою для складання протоколу про правопорушення у містобудівної діяльності від 10.10.2019 року( а/с 19-20), постанови № 46/3440/7/1014-2.2-19 від 29.10.2019( а/с 12) та припису № 42 від 10.10.2019(а/с 21), що не порушило право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень .

Згідно п.17 Порядку № 244 справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційний суд враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Повідомлення має на меті забезпечити участь особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 30 січня 2020 року по справі №482/9/17 та від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18.

Але,судами 1-ої та апеляційної інстанцій було встановлено , що відповідачем своєчасно направлялися повідомлення про час розгляду справи про накладення штрафу, а позивач був поінформований належним чином.

Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція) , була ратифікована Законом України N 475/97-ВР від 17.07.97, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно статті 1 Першого протоколу до Конвенції , кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які, на її думку, є необхідними для здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Отже, вищевказана норма гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і в оцінці дотримання "справедливого балансу" в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за яких майно було набуте у власність, поведінка особи, з власності якої майно витребовується.

Першим і найголовнішим правилом статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання державних органів у право на мирне володіння майном має бути законним і повинно переслідувати легітимну мету "в інтересах суспільства". Будь-яке втручання також повинно бути пропорційним по відношенню до переслідуваної мети. Іншими словами, має бути забезпечено "справедливий баланс" між загальними інтересами суспільства та обов'язком захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на відповідну особу або осіб буде покладено особистий та надмірний тягар (див., серед багатьох інших джерел, рішення у справі "Колишній Король Греції та інші проти Греції" (FormerKingofGreeceandOthers v. Greece) [ВП], заява № 25701/94, пп. 79 та 82, ЄСПЛ 2000-XII).

Відповідно до ст.8 Конституції України, ст.6 КАС України та ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року ,суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), п. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, interalia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincovaand Pincv. The Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelasv. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatismutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pincv. The Czech Republic), п. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashiv. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі "Трґо проти Хорватії" (Trgov. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року, також Рішення у справі "Рисовський проти України" (Rysovskyy v. Ukraine) від 20 жовтня 2011 року, заява № 29979/04, п.71).

Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення ЄСПЛ у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

(1) Оцінка аргументів учасників справи і висновку суду першої інстанції

Апеляційний суд, враховуючи принципи верховенства права, належного врядування, презумпції правомірності дій суб'єкта господарювання, практику ЄСПЛ , як джерело права, погоджується з висновком суду 1-ої інстанції, щодо відсутності і підстав для задоволення позову, так як належними,достовірними,допустимими та достатніми доказами відповідачем була доведена правомірність постанови від 29.10.2019 № 46/3440/7/1014-2.2-19 про накладання адміністративного стягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису від 10.10.2019 № 42 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в цьому випадку Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області та його посадові особи діяли в порядку , межах повноважень та у спосіб, встановлені Конституцією України та Законом України від 17.02.2011, № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України, від 14.10.1994, № 208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" , Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 , Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,затвердженим Постановою КМ України, від 06.04.1995, № 244 ( у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

Апеляційний суд вважає помилковим та відхиляє за необґрунтованістю твердження апелянта , що позивач не є суб'єктом містобудування, в розумінні частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", оскільки не є замовником будівництва, а лише орендує приміщення, так як ч.1 ст.1 Закону № 208/94-ВР відносить до суб'єктів містобудування - юридичних осіб, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами, а статус орендаря не позбавляє позивача статусу замовника будівництва, який був встановлений під час перевірки та притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності .

(2) Висновки апеляційного суду:

Апеляційний суд доходить до висновку, що у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, рішення суду 1-ої інстанції залишити без змін та також вважає, що відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат.

Судом 1-ої інстанції повно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, висновки, викладених у рішенні суду першої інстанції, відповідають обставинам справи, правильно застосовані та додержані норми процесуального права, справу розглянуто повноважним складом суду, суд не приймав рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов'язки осіб, які не були залучені до участі у справі , судове рішення прийнятне та підписано суддею, який зазначений у судовому рішенні , при цьому судом були повно і всебічно з`ясовані обставини щодо наявності підстав для забезпечення позову в адміністративній справі, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують та відхиляються апеляційним судом за необґрунтованістю.

Однак, статтю 6 п. 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін( див. п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р.), тому апеляційний суд не надає оцінки іншим доводам апелянта , які не стосуються забезпечення позову.

Керуючись ст.8,19,55 Конституції України, ст..6 та ст. 1 Першого протоколу Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, ст. 3, 6, 7, 139, 242, 292, 308, 311, п.1.ч.1 ст.315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд апеляційної інстанції

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Баніса Енерджі Юкрейн"- залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття ,та може бути, у разі відповідності вимогам ст.328 КАС України, оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом 30-ти днів лише в частині оскарження припису.

Повне судове рішення складене та підписане 29.04.2020 року

Головуючий суддя Кравець О.О.
Судді Домусчі С.Д. Коваль М.П.