Справа № 520/10846/19
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2020-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 квітня 2020 року

Київ

справа №520/10846/19

адміністративне провадження №К/9901/9355/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Желєзного І.В.,

суддів: Берназюка Я.О., Коваленко Н.В.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року

та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року

у справі №520/10846/19

за позовом ОСОБА_1

до Індустріального об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Харкова

про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Індустріального об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Харкова, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо непоновлення пенсії позивачу;

- визнати протиправним та скасувати рішення про відмову у поновленні пенсії ОСОБА_1 , викладене в рішенні Індустріального об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Харкова від 30 травня 2019 року;

- зобов`язати відповідача провести поновлення виплати пенсії ОСОБА_1 з 07 жовтня 2009 року відповідно до норм Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», з проведенням індексації і компенсацією втрати частини доходів.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року позовну заяву в частині вимог про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії за період з 07 жовтня 2009 року по 30 жовтня 2018 року повернуто позивачу.

30 березня 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга позивача на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року у справі №520/10846/19.

Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам ст. ст. 329, 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) колегія суддів приходить до висновку, що вказана скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Оскаржувана постанова Другого апеляційного адміністративного суду ухвалена 24 грудня 2019 року, а з касаційною скаргою скаржник звернувся до Верховного Суду 25 березня 2020 року, тобто пропустивши строк на касаційне оскарження.

Відповідно до ст. 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 5 ст. 333 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

До касаційної скарги додано клопотання представника позивача про поновлення строку на касаційне оскарження, в якому зазначив про те, що оскаржуване рішення проголошене за його участю, але на момент подання касаційної скарги повного тексту рішення не отримував. З повним текстом рішення ознайомився з Єдиного державного реєстру судових рішень лише 25 березня 2020 року.

З огляду на такі доводи колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Для доступу до судових рішень Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, що є автоматизованою системою збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. До Реєстру вносяться всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі.

Відповідно до ч .ч. 1, 2 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог ст. 7 цього Закону.

Згідно з інформацією, що міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року оприлюднена 02 січня 2020 року.

Таким чином, враховуючи те, що представник позивача був присутнім під час проголошення оскаржуваного рішення, він мав можливіть ознайомитись з Єдиного державного реєстру судових рішень, починаючи з 02 січня 2020 року, однак, касаційну скаргу подав лише 25 березня 2020 року, що свідчить про відсутність процесуальної зацікавленості скаржника у касаційному перегляді судового рішення у даній справі.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Значний проміжок часу з моменту оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції та поданням скаржником касаційної скарги вказує на відсутність процесуальної зацікавленості скаржника у касаційному перегляді судового рішення у даній справі.

Згідно з ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Пунктом 6 ч. 5 вищевказаної статті КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Поновлення судом строку на касаційне оскарження з урахуванням вищезазначеного не відповідатиме принципу правової визначеності як одного з основних елементів принципу верховенства права.

Зважаючи на наведене, вказані скаржником у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження причини його пропуску, не є поважними в розумінні вимог процесуального закону, що є підставою для залишення касаційної скарги без руху.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 329 КАС України, учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Отже при надані до суду, доказів що касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення оскаржуваного рішення, скаржник має право на поновлення строку на касаційне оскарження.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч наведеній вимозі до касаційної скарги не додано такий документ, натомість в касаційній скарзі наявне клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого скаржник посилається на майновий стан.

Згідно з ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити від сплати судового збору, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Однак на підтвердження обставин викладених у клопотанні скаржником не надано доказів скрутного майнового стану, що не дозволяє йому сплатити судовий збір, зокрема документ який підтверджує, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

З урахуванням вищенаведеного суд прийшов до висновку про неможливість задоволення клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2020 року складав 2102,00 грн.

Отже, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 2102,00 грн.

Реквізити для сплати судового збору: УК у Печерському районі/Печерський район/ 22030102; номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ; призначення платежу: "*; 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до ч. 2 ст. 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 330 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу, а саме така касаційна скарга залишається без руху.

Виходячи з наведеного, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків касаційної скарги особі, яка її подала, шляхом надання до суду документа про сплату судового збору або доказів наявності підстав для звільнення від сплати судового збору та доказів наявності підстав для поновлення строку на касаційне оскарження або зазначення інших підстав для його поновлення.

У випадку неусунення недоліків касаційної скарги в частині ненадання до суду касаційної інстанції документа про сплату судового збору або доказів наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, скарга буде повернута особі, яка її подала, відповідно до п.1 ч. 4 ст.169 та ч. 2 ст. 332 КАС України.

Неусунення недоліків касаційної скарги в частині ненадання доказів наявності підстав для поновлення строку на касаційне оскарження або незазначення інших підстав для його поновлення є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження (п. 4 ч. 1 ст. 333 КАС України).

Керуючись ст.ст. 169, 329, 330, 332, 333 КАС України,

УХВАЛИВ:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2019 року у справі №520/10846/19 за позовом ОСОБА_1 до Індустріального об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Харкова про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків касаційної скарги, які зазначені в мотивувальній частині ухвали, в перебіг якого не враховується строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І.В. Желєзний

Судді Я.О. Берназюк

Н.В. Коваленко