Справа № 460/1920/20
Суддя: Нор У.М.
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 квітня 2020 року м. Рівне №460/1920/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нор У.М. розглянувши у письмовому провадженні клопотання відповідача в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області, у якому просить суд

визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 03.05.2019 про повторне призначення позивачу з 03.05.2019 пенсії за вислугу років, що призвело до зменшення пенсійних виплат з 8539,27 грн до 6413,64 грн;

визнати протиправними дії відповідача по встановленню в пенсійних виплатах позивача з 21.05.2017 по 31.12.2019 переплати пенсії в сумі 215802,04 грн;

зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату позивачу пенсії за вислугу років з 03.05.2019 відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2263-ХІІ від 09.04.1992, із змінами та доповненнями, у редакції станом на 06.03.2016, тобто на час призначення пенсії із розрахунку встановленого її розміру в сумі 8539, 27 грн.

Ухвалою суду від 20.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

08.04.2020 представник відповідача подав через канцелярію суду клопотання про розгляд справи з викликом сторін, у якому просив суд розглянути справу у судовому засіданні з повідомленням сторін (а.с.45).

Розглянувши подане клопотання суд зазначає таке.

У пункті 2 частини першої статті 263 КАС України зазначено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд враховує, що особливості розгляду даної категорії справ визначено у статті 263 КАС України.

Окрім того, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

У рішенні від 29.10.2015 у справі «Устименко проти України» (Заява № 32053/13) ЄСПЛ зазначив, що Суд неодноразово постановляв, що спори стосовно пільг, які сплачуються відповідно до систем соціального забезпечення, є суто технічним, а тому їх краще розглядати в рамках письмової процедури, а не за допомогою усних слухань (див., наприклад, рішення у справах «Міллер проти Швеції» (Miller v. Sweeder), заява № 55853/00, п. 29, від 8 лютого 2005 року, та «Шулер-Цграгген проти Швейцарії» (Schuter-Zgraggen v. Switzerland), від 24 червня 1993 року, п. 58, Series А № 263).

При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Врахувавши наявні докази в матеріалах справи, предмет та підстави позову, категорію справи та склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін та доходить висновку, що в задоволенні клопотання відповідача слід відмовити.

Водночас, судом при вирішенні спору по суті будуть враховані письмові доводи учасників справи та надані ними докази.

Окрім того суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з 12 березня до 3 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215 до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» внесено зміни, згідно з якими назву і текст постанови викладено в редакції «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та впроваджено ряд профілактичних і протиепідемічних заходів та запроваджено обмежувальні заходи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 239 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"» (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 8), зокрема, у пункті 1 слова і цифри «до 3 квітня 2020 р.» замінено словами і цифрами «до 24 квітня 2020 р.», таким чином на усій території України продовжено карантин до 24.04.2020.

За таких обставин, на забезпечення дотримання запроваджених Урядом карантинних заходів та убезпечення від ризиків життя і здоров`я учасників справи та працівників суду, суд дійшов висновку про доцільність розгляду даної справи без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись статтями 241, 256, 263 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про розгляд справи з викликом сторін залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Нор У.М.