Справа № 380/2885/20
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/2885/20
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

21 квітня 2020 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Клименко О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 начальника сервісного центру Дрогобицького відділу обслуговування громадян Управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправними дій, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом, в якому просить:

- відкрити адміністративне провадження;

- визнати вищеназвані дії відповідача протиправними;

- судове засідання провести з обов`язковою моєю участю.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до пункту четвертого частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

В позовній заяві позивач просить «визнати вищеназвані дії відповідача протиправними», однак, не конкретизує, які саме дії відповідача, на його думку, є протиправними.

Відповідно до пункту п`ятого частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суддею встановлено, що позивач в порушення вимог пункту п`ятого частини п`ятої статті 160, частини четвертої статті 161 КАС України в позовній заяві не зазначає та не надає до позовної заяви жодних доказів, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються заявлені позовні вимоги, а також не зазначає обставини, якими обґрунтовані позовні вимоги.

Відповідно до пункту дев`ятого частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суддею встановлено, що позивач в порушення вимог пункту дев`ятого частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначає обґрунтування порушення оскаржуваними діями відповідача його прав, свобод та інтересів.

Згідно з пунктом одинадцятим частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суддею встановлено, що в позовній заяві не зазначено власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з частиною шостою статті 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Відповідно до пункту другого частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Суддею встановлено, що в позовній заяві позивачем зазначено: «позивач: представник особи Покурбанич Роман Федорович», однак, в порушення вимог частини шостої статті 160 КАС України не зазначено відомостей стосовно представника, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 160 КАС України.

Разом з тим, відповідно до частин першої, другої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно із частиною першою статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, зокрема, довіреністю фізичної особи.

Суддею встановлено, що в позовній заяві позивачем зазначено: «позивач: представник особи Покурбанич Роман Федорович», однак, на підтвердження його повноважень не надано жодних документів, зокрема, тих, які передбачені частиною першою статті 59 КАС України.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01 січня 2020 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб - 2102 гривні.

Позовна заява містить одну позовну вимогу немайнового характеру, а саме «визнати вищеназвані дії відповідача протиправними», за яку позивач має сплатити судовий збір в розмірі 840,80 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання №1 про звільнення від оплати судового збору, у якому зазначає, що у зв`язку з Державним Карантином не має можливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви. Зважаючи на вищенаведене, просить суд звільнити його від сплати судового збору до другого судового засідання.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно із частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведеної статті Закону України «Про судовий збір» вказує, що нею визначено вичерпний перелік умов за яких особі, яка звертається з позовом до суду може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору на певний строк, зменшено розмір судового збору чи звільнено від його сплати. При цьому, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій (відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк, зменшення розміру судового збору чи звільнення від його сплати) є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 77, 133 КАС України покладається на заінтересовану сторону.

У поданому клопотанні №1 про звільнення від оплати судового збору позивач просить звільнити його від сплати судового збору до другого судового засідання. Тобто, фактично позивач просить відстрочити йому сплату судового збору на певний строк. Підставою для такого відстрочення сплати судового збору позивач зазначає: «Державний Карантин».

Суд звертає увагу позивача на те, що у статті 8 Закону України «Про судовий збір», яка імперативно визначає вичерпний перелік підстав, зокрема, для відстрочення сплати судового збору на певний строк відсутня така підстава відстрочення його сплати, як запровадження державою карантину. Крім того, позивачем до клопотання №1 про звільнення від оплати судового збору не надано жодних доказів на підтвердження його важкого майнового стану чи будь-яких інших доказів, які свідчили б про неможливість або утруднення сплати судового збору.

За таких обставин, у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача №1, а тому у його задоволенні слід відмовити.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини другої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як слідує зі змісту позовної заяви спірні правовідносини мали місце у липні 2018 року. З даним адміністративним позовом до суду позивач звернувся (здав на пошту для скерування в суд, що підтверджується конвертом та відомостями сервісу відстеження поштових відправлень Укрпошти, трек-номер 854) 08 квітня 2020 року. Отже, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання №2 про поновлення терміну на подачу позовної заяви. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що оскільки відповідач приховав від позивача предмет зустрічі 30.07.2018 року о 15 год. 00 хв., про що йому стало відомо у березні місяці від Держсекретаря Мінсоцполітики через управління нагляду за діяльністю Пенсійного фонду України Міністерства соціальної політики України він втратив термін на подання позовної заяви. Враховуючи вищенаведене, просить суд поновити термін на подачу позовної заяви про визнання протиправними дій відповідача 30.07.2018 року проти позивача.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Перевіривши клопотання позивача №2 про поновлення терміну на подачу позовної заяви, суддя дійшов висновку, що вказані у такому клопотанні підстави для поновлення строку звернення до суду є неповажними, оскільки повідомлені позивачем обставини не підтверджені жодними належними та допустимими доказами.

З огляду на наведене, позивачу слід надати суду заяву (клопотання) про поновлення строку звернення до суду із належним обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку та надати суду підтверджуючі відповідні обставини докази.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків останньої, у відповідності до частини першої статті 169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання позивача №1 про звільнення від оплати судового збору від 08 квітня 2020 року - відмовити.

В задоволенні клопотання позивача №2 про поновлення терміну на подачу позовної заяви від 08 квітня 2020 року - відмовити.

Визнати неповажними повідомлені позивачем у клопотанні №2 про поновлення терміну на подачу позовної заяви від 08 квітня 2020 року причини пропуску строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 начальника сервісного центру Дрогобицького відділу обслуговування громадян Управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправними дій залишити без руху.

Особі, що звернулася із позовною заявою встановити в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки, у спосіб:

- подання позовної заяви та її копії для відповідача із зазначенням: змісту позовних вимог у частині того, які саме дії відповідача є протиправними, обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, доказів, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги та обґрунтування порушення оскаржуваними діями відповідача прав, свобод та інтересів позивача; власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; відомостей стосовно представника, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 160 КАС України.

- подання належним чином засвідчених копій усіх наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги у двох примірниках;

- подання належним чином засвідчених копій документів на підтвердження повноважень представника позивача;

- подання оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі, який становить 840,80 грн.;

- подання заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду із належним обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку разом з наданням підтверджуючих відповідні обставини доказів.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки, визначені цією ухвалою, продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Клименко О.М.