Справа № 380/1485/20
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2020-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/1485/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кравціва О.Р. розглянув в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Белзької міської ради Сокальського району Львівської області, про визнання протиправним та скасувати рішення, зобов`язання вчинити дії.

Суть справи.

До Львівського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 (далі - позивачка) з позовною заявою до Виконавчого комітету Белзької міської ради Сокальського району Львівської області (далі - відповідач, Виконавчий комітет), в якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача №38 від 30.10.2019;

- зобов`язати відповідача у встановленому порядку подати клопотання до відповідних органів виконавчої влади про присвоєння позивачці почесного звання «Мати-героїня».

В обґрунтування позову позивачка зазначила, що у неї є всі передумови для присвоєння звання «Мати-героїня». Незважаючи на це виконавчий комітет Белзької міської ради протиправно відмовив позивачці у поданні її кандидатури до представлення на присвоєння почесного звання України «Мати-героїня».

Ухвалою суду від 24.02.2020 провадження у адміністративній справі відкрито та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

Відповідач подав відзив у якому заперечив проти задоволення позову. Позовні вимоги вважає безпідставними, оскільки відповідачем під час прийняття рішення враховано, що четверо дітей навчаються в молодших класах школи та в деяких з них є труднощі з навчанням, а також те, що батьки були помічені у зловживанні спиртними напоями. Тому 30.10.2019 прийнято відмовне рішення, надано позивачці річний термін для виправлення і запропоновано звернутися з заявою повторно. Також вважає вимогу позивачки про зобов`язання відповідача подати клопотання до відповідних органів виконавчої влади про присвоєння почесного звання «Мати-героїня» втручанням у дискреційні повноваження Виконавчого комітету, що виходить за межі завдань адміністративного судочинства, а тому задоволенню не підлягає. Просив суд відмовити у задоволенні позову повністю /арк.спр.76-79/.

У відповіді на відзив /арк.спр.103-104/ позивачка зазначила, що оскільки народила та виховала до восьмирічного віку 5 дітей, має право на присвоєння почесного звання. Посилання відповідача на те, що деякі її діти мають проблеми з навчанням, а батьки помічені у зловживанні спиртними напоями є необґрунтованими та не можуть братися до уваги судом при прийнятті рішення. Звернула увагу, що відповідач використав довідку за 2015 рік, згідно з якою сім`я ОСОБА_1 ніби то зловживала спиртними напоями у 2014 році. На основі цього факту надалі було видано інші довідки, які стосувалися того ж факту, який мав місце у 2015 році. Зловживання спиртними напоями вважає нічим не підтвердженим, а Виконавчий комітет сам створив собі підставу аби відмовити у задоволенні клопотання про присвоєння почесного звання. Втім ці обставини не є законодавчо передбаченими підставами для відмови у порушенні клопотання про присвоєння почесного звання «Мати-героїня».

Стосовно другої позовної вимоги позивачка вважає, що обов`язок внести до відповідних виконавчих органів подання про присвоєння почесного звання покладено саме на відповідача. Водночас внесенню такого подання передує процедура збирання відповідних документів, перевірки фактів, що впливають на прийняття рішення, їх належна оцінка. У даному випадку таку процедуру відповідачем дотримано, однак всупереч нормам закону відповідач використав факти, які не мав брати до уваги при прийнятті рішення. Тому суд повинен зобов`язати відповідача прийняти рішення про висунення кандидатури ОСОБА_1 для присвоєння почесного звання «Мати-героїня».

Відповідно до приписів ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 2 ст. 262 КАС України).

Суд на підставі позовної заяви, відзиву, відповіді на відзив та долучених письмових доказів, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до Виконавчого комітету Белзької міської ради з заявою від 18.09.2019 для представлення її до присвоєння почесного звання України «Мати-героїня», так як народила і виховала до восьмирічного віку п`яти дітей, та одна дитина досягла 6 річного віку. У заяві зазначила, що з чоловіком створили належні умови для виховання дітей. Діти всі навчаються, а старша донька працює і навчається заочно /арк.спр.13/.

Виконавчий комітет Белзької міської ради розглянув заяву ОСОБА_1 та прийняв рішення від 30.10.2019 №38, яким вирішив:

1. відмовити гр. ОСОБА_1 , 1978 року народження, яка народила і виховала до восьмирічного віку п`ятьох дітей, та виховує дитину шестирічного віку у поданні її кандидатури до представлення на присвоєння почесного звання України «Мати-героїня», враховуючи Закон України «Про почесні звання України»;

2. дати термін гр. ОСОБА_1 для виправлення, так як сім`я була помічена у схильності до вживання спиртних напоїв, та спостерігати за сім`єю протягом року;

3. рекомендувати гр. ОСОБА_1 звернутися з клопотанням через рік /арк.спр.18/.

Вважаючи рішення Виконавчого комітету таким, що порушує її права, позивачка звернулася за їх захистом до суду.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Спірні правовідносини виникли з приводу рішення Виконавчого комітету про відмову у поданні кандидатури позивачки до представлення на присвоєння почесного звання України «Мати-героїня» та врегульовано Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР; Законом України «Про державні нагороди» від 16.03.2000 №1549-ІІІ; Положенням про Комісію державних нагород та геральдики, затвердженим Указом Президента України від 31.12.2011 №1211/2011; Положенням про почесні звання України затвердженим Указом Президента України від 29.06.2001 №476/2001.

Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що виконавчі органи сільських, селищних, міських рад розглядають клопотання підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності і вносять у встановленому порядку до відповідних органів виконавчої влади подання про нагородження державними нагородами України (ст. 39).

У ст. 1 Закону України «Про державні нагороди України» зазначено, що державні нагороди України є вищою формою відзначення громадян за видатні заслуги у розвитку економіки, науки, культури, соціальної сфери, захисті Вітчизни, охороні конституційних прав і свобод людини, державному будівництві та громадській діяльності, за інші заслуги перед Україною.

Згідно зі ст. 10 Закону України «Про державні нагороди України» та п. 8 Положення про почесні звання України (далі - Положення №476/2001) встановлено таке почесне звання як «Мати-героїня».

Відповідно до п. 9 Положення №476/2001 почесне звання «Мати-героїня» присвоюється жінкам, які народили та виховали до восьмирічного віку п`ятьох і більше дітей, у тому числі дітей, усиновлених у встановленому законодавством порядку, враховуючи вагомий особистий внесок у виховання дітей у сім`ї, створення сприятливих умов для здобуття дітьми освіти, розвитку їх творчих здібностей, формування високих духовних і моральних якостей.

Пунктом 10 Положення №476/2001 передбачено, що подання про присвоєння почесних звань вносяться Президентові України Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади, Конституційним Судом України, Верховним Судом України, Вищим арбітражним судом України, Генеральною прокуратурою України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, а також Комісією державних нагород та геральдики при Президентові України, творчими спілками, об`єднаннями громадян.

За правилами п. 12 Положення №476/2001 клопотання про присвоєння почесних звань, які порушуються органами місцевого самоврядування, подаються Президентові України через відповідні обласні, Київську, Севастопольську міські державні адміністрації.

Клопотання про присвоєння почесного звання «Мати-героїня», що порушуються органами місцевого самоврядування згідно із заявою жінки, яка претендує на присвоєння такого почесного звання, розглядаються відповідними місцевими державними адміністраціями протягом місяця з дати надходження такої заяви.

Статтею 13 Закону України «Про державні нагороди України» передбачено, що для попереднього розгляду питань, пов`язаних з нагородженням державними нагородами, при Президентові України утворюється Комісія державних нагород та геральдики, яка є дорадчим органом і працює на громадських засадах.

Відповідно до п. 1 Положення про Комісію державних нагород та геральдики (далі - Положення №1211/2011) Комісія покликана забезпечити єдиний підхід до розвитку нагородної та геральдичної справи.

Згідно з п. 3 Положення №1211/2011 до основних завдань Комісії державних нагород та геральдики, серед іншого, віднесено підготовку висновків щодо порушених перед Президентом України клопотань про нагородження державними нагородами, позбавлення державних нагород, поновлення у правах на державні нагороди, видачу дублікатів нагород або документів про нагородження; узагальнення практики нагородження державними нагородами України і розвитку нагородної та геральдичної справи, підготовка відповідних пропозицій Президентові України.

Для виконання покладених завдань Комісія має право в установленому порядку:

- одержувати від органів виконавчої влади, інших державних органів, підприємств, установ та організацій необхідну інформацію, матеріали і документи;

- залучати представників органів виконавчої влади, інших державних органів, підприємств, установ та організацій (за погодженням з їх керівниками) та інших фахівців до підготовки і розгляду питань, що належать до компетенції Комісії;

- утворювати робочі, експертні групи для опрацювання питань, що належать до її компетенції (п. 4 Положення №1211/2011).

Пунктом 6 Положення №1211/2011 передбачено, що рішення Комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні її членів. Рішення Комісії оформлюється протоколом, який підписується головуючим на засіданні Комісії.

За змістом п. 8 Положення №1211/2011 Комісія може відхилити клопотання про нагородження державною нагородою України та повернути відповідні матеріали органу, організації, які вносили подання.

Системний аналіз викладених положень законодавства дозволяє зробити висновки.

Процедура присвоєння державних нагород врегульована законами України та указами Президента.

Відповідно до цієї процедури за заявою жінки, яка претендує на присвоєння такого почесного звання порушує клопотання орган місцевого самоврядування через обласну державну адміністрацію, яка в свою чергу подає клопотання разом з іншими необхідними для розгляду документами Комісії державних нагород та геральдики при Президентові України. За результатами розгляду клопотання Комісія готує висновок щодо порушеного клопотання, а також може відхилити відповідне клопотання та повернути матеріали органу, який його подав.

Суд звертає увагу відповідача, що саме Комісія державних нагород та геральдики має додаткові повноваження при розгляді відповідних клопотань, а метою її створення є забезпечення єдиного підходу до розвитку нагородної та геральдичної справи, і саме Комісія може відхилити клопотання про нагородження.

Водночас ні орган місцевого самоврядування, ні місцева державна адміністрація не наділені повноваженнями оцінки підстав для присвоєння почесного звання «Мати-героїня» та відмовляти у передачі таких документів, за умови їх правильного оформлення, до Комісії державних нагород та геральдики.

З позиції суду оцінка особистого внеску матері у виховання дітей у сім`ї, створення сприятливих умов для здобуття дітьми освіти, розвитку їх творчих здібностей, формування високих духовних і моральних якостей не може бути підставою, на кожному етапі підготовки та передачі документів, для відмови у порушенні клопотання про присвоєння почесного звання «Мати-героїня» за умови, що право такої оцінки надано лише Комісії державних нагород та геральдики при Президентові України.

У цьому контексті слід зауважити, що основними умовами для розгляду клопотання про присвоєння почесного звання «Мати-героїня» є народження нею п`ятьох і більше дітей та виховання їх до восьмирічного віку. Такий висновок узгоджується з правовою позицією викладеною Верховним Судом України у постанові від 21.01.2015 у справі К/800/61344/14.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач мотивував рішення про відмову в порушенні клопотання про представлення до присвоєння почесного звання тим, що деякі діти мають труднощі з навчанням у школі, а «батьки були помічені у зловживаннях спиртними напоями».

За таких обставин очевидне намагання відповідача використати ситуацію з поданням клопотання як додатковий стимул належної поведінки позивачки в частині відношення до спиртних напоїв сприймається загалом позитивно. Однак з врахуванням основоположного конституційного принципу, що передбачає обов`язок органів місцевого самоврядування діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України), рішення про відмову у порушенні клопотання, надання позивачці терміну для виправлення та спостерігати за сім`єю протягом року виходить за межі повноважень Виконавчого комітету та є незаконним, а отже слід скасувати.

З приводу позовної вимоги про зобов`язання відповідача подати у встановленому порядку клопотання про представлення до присвоєння почесного звання суд керується таким.

Відповідач стверджує, що задоволення позовної вимоги у такому вигляді, як просить позивач, є втручанням у дискреційні повноваження органу місцевого самоврядування.

З цього приводу слід зазначити, що підстави за яких відповідач відмовив у порушенні клопотання визнано судом необґрунтованими, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача законодавчих повноважень відмовляти у порушенні такого клопотання, про визнання протиправним та скасування відповідного рішення.

За таких обставин та за умов відсутності інших підстав для відмови у порушенні клопотання, у відповідача відсутня дискреція при реалізації цих повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (п. 2); інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів (п. 10).

З врахуванням повноважень суду при вирішенні справи, обставин справи суд вважає позовну вимогу про зобов`язання відповідача подати у встановленому порядку клопотання про присвоєння почесного звання теж обґрунтованою та спрямованою на ефективний захист прав позивачки, що відповідає завданням адміністративного судочинства.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про законність і обґрунтованість позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення відповідача про відмову у порушенні клопотання про представлення до присвоєння почесного звання «Мати-героїня», а також зобов`язання відповідача подати таке клопотання. Тому позов слід задовольнити повністю.

За подання цього позову позивачка звільнена судом від сплати судового збору.

Тому відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати з відповідача стягувати не слід.

Керуючись ст.ст. 2, 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 294, 295, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд -

в и р і ш и в :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Белзької міської ради Сокальського району Львівської області від 30.10.2019 №38 «Про порушення клопотання про представлення на присвоєння почесного звання «Мати-героїня» гр. ОСОБА_1 ».

3. Зобов`язати Виконавчий комітет Белзької міської ради Сокальського району Львівської області (80062, Львівська область, Сокальський район, м. Белз, вул. Савенка, 1; ) порушити у встановленому порядку клопотання про присвоєння ОСОБА_1 , 1978 р.н. (Ідн. НОМЕР_1 ) почесного звання України «Мати-героїня».

4. Судові витрати з відповідача не стягувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду, з врахуванням гарантій встановлених пунктом 3 Розділу VI «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 24.04.2020.

Суддя Кравців О.Р.