Справа № 260/140/20
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2020-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

13 квітня 2020 року м. Ужгород№ 260/140/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ващиліна Р.О.

при секретарі судового засідання Неміш Т.В.

за участю:

сторони в судове засідання не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 04.11.2019 №88 кп про звільнення ОСОБА_1 , начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) з припиненням державної служби. Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що за результатами проведеного оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ОСОБА_1 отримав негативну оцінку. Вважає, що проведене оцінювання не відповідає законодавчим вимогам, а рішення про негативне оцінювання службової діяльності не ґрунтується на порівнянні стану виконання між доведеним кінцевим результатом, вираженим у кількісному та/або якісному вираженні, та рівнем досягнутого результату, вираженого у конкретних показниках. Зауважує, що він не залучався до визначення завдань та ключових показників, що призвело до включення до переліку оцінюваних завдань, які не відповідають вимогам Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців. Саме оцінювання здійснювалося за трьома завданнями, два з яких конкретно визначені та спрямовані на досягнення кінцевого результату, виконані своєчасно та отримано по 3 бали з 4-х можливих. Проте 3 завдання не було спрямоване на досягнення кінцевого результату у кількісному та/або якісному вираженні. Звертає увагу суду на те, що друге та третє завдання об`єднували в собі два різні за змістом завдання, які оцінювалися як одне та отримали єдину для обох кількість балів. За виконання 3-го завдання позивач отримав « 0» балів, при цьому не вказано, який із напрямів роботи (чи моніторинг, чи внесення пропозицій) не виконано, а висновок про формальний підхід до виконання такого завдання обґрунтовується не конкретно досягнутими результатами в якісному або кількісному виражені, а негативним відгуком відвідувачів. Разом з тим, законодавчі норми передбачають нарахування « 0» балів тільки у разі, коли таке завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції. Проте при частковому виконанні завдання результат оцінюється на рівні « 1» бал.

05 лютого 2020 року представник позивача подав до канцелярії Закарпатського окружного адміністративного суду заяву про збільшення позовних вимог, відповідно до якої позовні вимоги виклав в наступній редакції: 1) визнати протиправним та скасувати в частині п. 23 висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ МВС в Закарпатській області, який затверджений наказом РСЦ МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 №171-АГ; 2) визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 №171-АГ про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності начальника ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) ОСОБА_1 ; 3) визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 04.11.2019 №88 кп про звільнення ОСОБА_1 , начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) з припинення державної служби.

16 березня 2020 року представник позивача подав до суду клопотання про збільшення позовних вимог, в якому просив суд розглянути наступні позовні вимоги: 1) визнати протиправним та скасувати в частині п. 23 висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ МВС в Закарпатській області, який затверджений наказом РСЦ МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 №171-АГ; 2) визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 №171-АГ про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності начальника ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) ОСОБА_1 ; 3) визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 04.11.2019 №88 кп про звільнення ОСОБА_1 , начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) з припинення державної служби та поновити ОСОБА_1 на вказаній посаді.

03 лютого 2020 року до Закарпатського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву №31/7-211 від 03.02.2020 р., відповідно до якого проти задоволення позову заперечив. Зокрема вважає, що позивач, звернувшись із позовом про скасування наказу про звільнення, обрав неналежний спосіб захисту, оскільки чинним законодавством передбачено право на оскарження саме висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, а не наказів, які видаються на підставі такого. Такий висновок може бути скасованим у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Одночасно допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання, згідно з чинним законодавством, не є підставою для його скасування. Разом з тим зазначає, що позивач не навів жодного факту існування навіть процедурних порушень. Під час проведення оціночної співбесіди ОСОБА_1 будь-яких зауважень щодо оцінювання результатів його службової діяльності не надав. Заявлені ж у позові твердження позивача про допущені порушення при оцінюванні виконання завдань з огляду на те, що такі об`єднували в собі два різні за змістом завдання, а були оцінені як одне, вважає безпідставними. Зокрема, зазначає, що всі завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності ОСОБА_1 на 2019 рік були визначені з його особистою участю та є єдиними за змістом і жодного поділу на окремі підзавдання не передбачають. Два окремі ключові показники по 2 та 3 завданню були виокремленні виключно з метою оцінки їх виконання. Стосовно зауважень позивача щодо отриманої оцінки "0" балів за 3 завдання, зазначає, що якісним вираженням такого було виявлення недоліків у службовій діяльності територіального сервісного центру та не допущення їх у 2020 році. Однак за результатами проведеної у вересні 2019 року планової перевірки територіального сервісного центру 2141 було виявлено значну кількість порушень у щоденній роботі працівників такого, які були відомі позивачу, однак жодних заходів по їх усуненню з його боку не вжито. Саме тому, у зв`язку з формальним підходом до виконання такого завдання згідно з Критеріями виставлення балів ОСОБА_1 було виставлено "0" балів. Щодо дати видачі оскарженого наказу зазначає, що така (04 листопада 2020 року) була зазначена помилково внаслідок технічної помилки працівника сектору персоналу. Насправді, належною є дата "04 грудня 2020 року", що підтверджується витягом з журналу обліку наказів.

06 квітня 2020 року представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Окрім того, зазначив, що відповідач вже протягом декількох судових засідань просить суд відкласти розгляд справи з надуманих та безпідставних причин, що свідчить про затягування судового процесу з підстав перебування відповідача в процесі ліквідації.

10 квітня 2020 року до Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання відповідача №31/7-642 від 10.04.2020 р. про відкладення розгляду справи та неможливість розгляду такої без присутності представника відповідача. Заявлене клопотання аргументує тим, що представник відповідача - адвокат Свида О.Г. продовжує перебувати на ізоляції у зв`язку з підвищеною температурою тіла та проходить курс лікування від вірусного захворювання. Разом з тим, жодних причин неможливості розгляду справи без присутності представника відповідача в поданому клопотанні не навів.

В судове засідання 13 квітня 2020 року сторони не з`явилися.

Процесуальні наслідки неявки учасника справи в судове засідання регламентовані положеннями ст. 205 КАС України. Так, зокрема, ч. 1 ст. 205 КАС України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Більше того, згідно п. 2 ч. 3 ст. 205 КАС України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

З матеріалів справи вбачається, що, починаючи з 28 лютого 2020 року представник відповідача в судові засідання жодного разу не з`явився, у зв`язку з чим з метою необхідності забезпечення прав сторін на участь у процесі прийняття рішення та принципу гласності судового процесу як складової частини основних засад адміністративного судочинства, такі за клопотанням відповідача неодноразово відкладались.

Разом з тим, норми ч. 2 ст. 44 КАС України передбачають обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявляючи клопотання про відкладення розгляду справи, відповідач посилається на хворобу свого уповноваженого представника, що перешкоджає йому з`явитися в судове засідання для представлення інтересів Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області. Однак жодних доказів вказаної обставини надано не було. Окрім того, до поданого клопотання було долучено також копію посадової інструкції спеціаліста сектору юридичного забезпечення РСЦ МВС Учарова Р.Ю. та довіреності на представлення інтересів РСЦ МВС в Закарпатській області, в тому числі, в адміністративних судах України, виданої на ім`я спеціаліста сектору юридичного забезпечення Учарова Р.Ю.

Нормами ч. 3 ст. 55 КАС України встановлено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Тому суд вважає, що в даному випадку, підстави, передбачені ч. 2 ст. 205 КАС України, наявність яких є обов`язковою умовою для відкладення розгляду справи, відсутні.

Завданням адміністративного судочинства, в розумінні норм КАС України, є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п. 11 ч. 1 ст. 4 КАС України, розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Суд враховує ту обставину, що предметом розгляду даної адміністративної справи є питання проходження позивачем публічної служби та поновлення на посаді (з урахуванням факту звільнення ОСОБА_1 з 02 квітня 2020 року). Тому враховуючи повторний характер неявки представника відповідача в судове засідання по розгляду даної адміністративної справи, заперечення представника позивача проти повторного відкладення справи, відсутність підстав, що перешкоджають розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне застосувати наслідки неявки в судове засідання представника суб`єкта владних повноважень, передбачені ч. 3 ст. 205 КАС України, та розглянути справи за його відсутності.

У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч. 4 ст. 229 КАС України).

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що наказом начальника Регіонального сервісного центру в Закарпатській області (далі - РСЦ в Закарпатській області) №4кп від 16.01.2019 р. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) призначено на посаду начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) (далі - ТСЦ №2141) з 17 січня 2019 року, як такого, що успішно пройшов конкурсних відбір.

25 січня 2019 року начальником РСЦ в Закарпатській області погоджено завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», начальника ТСЦ №2141 ОСОБА_1 , що підлягали виконанню за період з січня по вересень 2019 року, до яких віднесено:

1) підвищення рівня професійної компетентності (ключові показники результативності: пройдено навчання за професійною програмою 108 годин з питань конституційного права, порядку проходження державної служби, організаційної управлінської діяльності);

2) забезпечення впровадження сервісорієнтованого підходу під час надання адміністративних послуг (ключові показники результативності: - у службовій діяльності ТСЦ забезпечено практичне застосування рекомендацій Методичного посібника «Стандарти комунікацій з клієнтами сервісних центрів МВС»; - 100% громадян, які зверталися в ТСЦ з проханням роз`яснити порядок надання адміністративних послуг, отримали вичерпні роз`яснення);

3) проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності (ключові показники результативності: - забезпечено щоденний моніторинг роботи працівників підпорядкованого підрозділу; - начальнику РСЦ МВС надано пропозиції з питань покращення якості організації прийому громадян в ТСЦ).

В жовтні 2019 року проведено оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ МВС в Закарпатській області, в тому числі, ОСОБА_1 .

Так, відповідно до висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ в Закарпатській області, затвердженого наказом РСЦ в Закарпатській області №171-АГ від 02 грудня 2019 року, ОСОБА_1 отримав 2 бали та, відповідно, негативну оцінку.

При цьому, як вбачається з результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік, за виконання 1-го завдання ОСОБА_1 отримав 3 бали (завдання виконано своєчасно); за виконання 2-го завдання - 3 бали (завдання виконано своєчасно) та за виконання 3-го завдання - 0 балів (завдання не виконано, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів).

Наказом РСЦ в Закарпатській області №88 кп від 04 грудня 2019 року на підставі висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ в Закарпатській області, затвердженого наказом РСЦ в Закарпатській області від 02 грудня 2019 року, листа-ознайомлення ОСОБА_1 з висновком оцінювання державного службовця, погодження ГСЦ МВС на звільнення ОСОБА_1 від 04 грудня 2019 року №31/21156, ОСОБА_1 , державного службовця 5 рангу, начальника ТСЦ №2141, звільнено згідно з п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу» як такого, що отримав негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році, з припиненням державної служби. При цьому в наказі застережно, що датою звільнення вважати перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеного у документі про тимчасову непрацездатність.

В подальшому наказом РСЦ в Закарпатській області №15 кп від 02 квітня 2020 року внесено зміни до наказу РСЦ в Закарпатській області від 04 грудня 2019 року №88кп, відповідно до яких, в тому числі, після слова «звільнити» такий доповнено словами та цифрами « 02 квітня 2020 року».

Вважаючи проведене оцінювання результатів його службової діяльності необ`єктивним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, а звільнення за результатами такого протиправним, ОСОБА_1 звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, регламентується Законом України «Про державну службу» №889-VIII від 10.12.2015 р. (далі - Закон) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Спірні правовідносини виникли з приводу неналежного, на думку позивача, проведення щорічного оцінювання результатів його службової діяльності, що проявилося, в тому числі, в необ`єктивності визначення результатів такого.

Норми Закону передбачають систематичне проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.

Необхідність здійснення оцінювання результатів роботи вказаної категорії осіб пов`язана з особливим характером державної служби, яка являє собою публічну, професійну, політично неупереджену діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Так, зокрема, ч. 1 ст. 44 Закону передбачено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 Закону, оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (ч. 3 ст. 44 Закону).

Процедура проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців встановлена Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №640 від 23.08.2017 р. (далі - Порядок) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

П. 3 Порядку передбачено, що оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Згідно п. 9 Порядку оцінювання проводиться поетапно:

- визначення завдань і ключових показників;

- визначення результатів виконання завдань;

- затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

При цьому п.п. 10, 11 Порядку визначено, що завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань (п. 13 Порядку).

Відповідно до п. 37 Порядку, для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4 (п. 39 Порядку).

З метою належного оцінювання результатів службової діяльності державних службовців додатком 4 до Порядку встановлено критерії визначення балів, відповідно до яких:

- 0 балів проставляється у разі, якщо завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- 1 бал - у разі, якщо завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

- 2 бали - у разі, якщо завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

- 3 бали - у разі, якщо завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

- 4 бали - у разі, якщо завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Таким чином, на підставі проведеного правового аналізу вищезазначених законодавчих норм, суд вважає, що оцінювання результатів службової діяльності державних службовці - це результат комплексної, ґрунтовної та аналітичної роботи, спрямованої на об`єктивне та достовірне визначення його результатів, що дозволяє в повній мірі оцінити результативність, ефективність та якість виконання поставлених завдань з метою сприяння належного виконання державним службовцем своїх посадових обов`язків, та визначення потреби у професійному навчанні такого.

Ч. 5 ст. 44 Закону передбачено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Згідно п. 41 Порядку висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (ч. 6 ст. 44 Закону).

Судом встановлено, що за результатами проведеного оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 за 2019 рік, такому виставлено наступні бали:

- за виконання 1-го завдання «Підвищення рівня професійної компетентності» - 3 бали (завдання виконано своєчасно);

- за виконання 2-го завдання «Забезпечення впровадження сервіс-орієнтованого підходу під час надання адміністративних послуг» - 3 бали (завдання виконано своєчасно);

- за виконання 3-го завдання «Проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності» - 0 балів (завдання не виконано, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів).

Заявлені твердження щодо порушення порядку оцінювання результатів його службової діяльності позивач обґрунтовує, в тому числі, тим, що 2 та 3 завдання об`єднують в собі два підзавдання, а тому повинні були оцінюватися окремо за кожне підзавдання. Однак, суд не може погодитися з такою позицією ОСОБА_1 , оскільки норми Порядку передбачають здійснення оцінювання результатів виконання саме завдань, якими в даному випадку є «Забезпечення впровадження сервісорієнтованого підходу під час надання адміністративних послуг» та «Проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності». Те, що позивача розуміє під «підзавданнями», відповідно до погоджених 25 січня 2019 року завдань, ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності ОСОБА_1 за 2019 рік, є ключовими показниками результативності, ефективності та якості, які згідно з Порядком визначають кількісні та/або якісні показники, яким повинен відповідати результат виконання завдання та за якими оцінюватимуться результати службової діяльності (строк, кількість, відсоток, кількість допустимих відхилень, умови, що свідчать про якість тощо), тому не можуть оцінюватися окремо.

Разом з тим, суд погоджується з аргументами позивача щодо недодержання відповідачем при проведенні оцінювання принципу об`єктивності, що безпосередньо вплинуло на результати такого, з огляду на наступне.

Як вбачається з результатів виконання ОСОБА_1 завдань за 2019 рік, виконання 3-го завдання «Проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності» відповідачем оцінено в 0 балів, як таке, що не виконано, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів.

Досліджуючи обґрунтованість аргументів позивача щодо необ`єктивного оцінювання вказаного завдання, суд враховує ключові показники, за якими, відповідно до погоджених завдань ОСОБА_1 на 2019 рік, повинно було бути оцінене таке завдання. Так, зокрема, передбачено, що ключовими показниками результативності такого є: 1) забезпечено щоденний моніторинг роботи працівників підпорядкованого підрозділу; 2) начальнику РСЦ МВС надано пропозиції з питань покращення якості організації прийому громадян в ТСЦ.

Виставлену оцінку виконання вказаного завдання відповідач обґрунтовує не проведенням ОСОБА_1 моніторингу роботи підпорядкованого підрозділу, про що свідчать результати планової перевірки ТСЦ №2141, проведеної у вересні 2019 року, за результатами якої було виявлено значну кількість порушень у щоденній роботі працівників ТСЦ №2141, які були відомі позивачу, однак жодних заходів по їх усуненню з його боку не було вжито.

Разом з тим, на численні вимоги суду щодо надання вказаних результатів планової перевірки, проведеної у вересні 2019 року, такі відповідачем долучені не були. Натомість РСЦ в Закарпатській області долучено до матеріалів справи в якості доказу копію довідки про результати позапланової комплексної перевірки службової діяльності ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) РСЦ МВС в Закарпатській області, проведеної в жовтні 2019 року, відповідно до змісту якої під час проведення такої було встановлено ряд недоліків в реєстраційно-екзаменаційній діяльності ТСЦ №2141, що в переважній більшості стосуються питання ведення діловодства та жодним чином не вплинули на зниження якості прийому громадян, недопущення чого, за твердженням відповідача, є якісним вираженням виконання вказаного завдання (арк. спр. 33, т. 1).

Більше того, суд зауважує, що відповідач, стверджуючи про обізнаність ОСОБА_1 із значною кількістю порушень у щоденній роботі працівників ТСЦ №2141, жодних доказів вказаних тверджень суду не надав.

За правилами, встановленими ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Доказами, відповідно до ст. 72 КАС України, в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 73 КАС України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 1 ст. 75 КАС України).

Разом з тим, суд вважає, що долучена до матеріалів справи довідка про результати позапланової комплексної перевірки службової діяльності ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) РСЦ МВС в Закарпатській області, проведеної в жовтні 2019 року, не підтверджує факт обізнаності протягом 2019 року ОСОБА_1 із допущеними працівниками ТСЦ №2141 порушеннями під час здійснення реєстраційно-екзаменаційних операцій.

Окрім того, суд зауважує, що відповідно до Порядку, оцінка « 0» балів проставляється у разі, якщо завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції. В той же час у разі часткового виконання завдання, або якщо до виконання такого державний службовець підійшов формально, а результат має негативний відгук з боку користувачів, Критерії визначення балів передбачають оцінку « 1» бал.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що оцінка « 0» балів є найнижчим показником оцінювання результатів роботи державного службовця, що свідчить про невиконання покладених на нього завдання в повному обсязі. У разі ж часткового виконання таких або формального підходу до їх виконання оцінка « 0» балів не проставляється.

Виконання ОСОБА_1 3-го завдання відповідач оцінив в « 0» балів, при цьому в обґрунтуванні зазначив, що «завдання не виконано, до виконання такого державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів» (арк. спр. 10 - 11, т. 1). Однак суд зазначає, формальний підхід до виконання завдання не є свідченням повного його невиконання, а тому за Критеріями визначення балів, встановленими Порядком, не може оцінюватися оцінкою « 0» балів.

В якості доказу не виконання ОСОБА_1 покладених на нього завдань відповідач долучив також копії скарг громадян на неналежне надання працівниками ТСЦ №2141 протягом 2019 року сервісних послуг. Разом з тим, суд не вважає такі належним та достатніми в розумінні норм КАС України доказами на підтвердження обґрунтованості оцінювання результатів виконання ОСОБА_1 завдань, оскільки відповідачем не було надано доказів обізнаності позивача з фактом існування зазначених скарг. Такі були подані до Головного сервісного центру МВС та в подальшому скеровані для розгляду та проведення перевірки РСЦ в Закарпатській області. Відповідачем не було надано суду результатів розгляду поданих громадянами скарг, що б підтверджували дійсність зазначеної в них інформації, та, в разі підтвердження такої, відомості про вжиті до винних осіб відповідних заходів.

Більше того, суд звертає увагу на те, що під час проведення в жовтні 2019 року позапланової комплексної перевірки службової діяльності ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) РСЦ МВС в Закарпатській області досліджувалися, серед іншого, також питання роботи з громадянами. Так, в ході здійснення такої встановлено, що за період з 01 травня 2018 року по 08 жовтня 2019 року на особистому прийомі було 58 осіб та всі звернення громадян задоволено. У вказаний період поштою надійшло 9 звернень громадян, при цьому такі розглянуто у терміни, передбачені законодавством України. Також констатовано, що у ТСЦ №2141 створено необхідні умови для забезпечення якісного прийому громадян з питань реєстраційно-екзаменаційної діяльності, в наявності інформаційні стенди, на яких розміщено довідково-роз`яснювальну документацію для відвідувачів (арк. спр. 202 - 204, т. 1).

Тобто під час проведеної перевірки жодних порушень щодо порядку розгляду звернень та прийому громадян виявлено не було та підтверджено належне забезпечення працівниками ТСЦ №2141 умов для якісного прийому громадян з питань реєстраційно-екзаменаційної діяльності.

З огляду на вищенаведене суд вважає, що оцінюючи виконання ОСОБА_1 3-го завдання, відповідач порушив принципи об`єктивності, обґрунтованості та достовірності, що безпосередньо вплинуло на кінцевий результат проведеного оцінювання та стало наслідком звільнення позивача із займаної посади.

Законодавчі норми передбачаються право державного службовця на оскарження результатів оцінювання його службової діяльності. Зокрема, відповідно до ч. 7 ст. 44 Закону, висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Вказане кореспондується також з положеннями п. 49 Порядку, згідно з якими висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Разом з тим, суд зазначає, що в даному випадку відповідачем допущені не процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання, а тому скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ в Закарпатській області, в частині, що стосується ОСОБА_1 , є належним способом захисту порушених прав позивача.

У зв`язку з тим, що судом встановлено порушення порядку оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 , результатом чого стало виставлення негативної оцінки, що мало наслідком звільнення позивача із займаної посади, скасуванню підлягає також наказ РСЦ в Закарпатській області від 04 грудня 2019 р. №88 кп, а позивач, відповідно, поновленню на роботі.

В заявлених позовних вимогах позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 04 листопада 2019 №88 кп. Однак в ході судового розгляду справи судом встановлено, що датою видачі наказу №88 кп про звільнення ОСОБА_1 з посади є саме 04 грудня 2019 року, що підтверджується поясненнями відповідача про допущену працівником сектору персоналу при видачі копії такого опискою, копією журналу реєстрації наказів. Проти вказаного з урахуванням встановлених обставин позивач в поданому письмовому виступі в судових дебатах від 10 квітня 2020 року не заперечив.

Тому, враховуючи положення ч. 2 ст. 9 КАС України, з метою ефективного захисту порушеного права позивача, суд вважає за можливе в цій частині вийти за межі позовних вимог.

У зв`язку з вищенаведеним, враховуючи правові норми, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. Позов ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ) до Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Гагаріна, буд. 7, м. Ужгород, Закарпатська область, 88006, код ЄДРПОУ - 40112406) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати в частині п. 23 висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ МВС в Закарпатській області, який затверджений наказом РСЦ МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 №171-АГ.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 №171-АГ про затвердження висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності начальника ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) ОСОБА_1 .

4. Визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 04.11.2019 №88 кп про звільнення ОСОБА_1 , начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) з припинення державної служби.

5. Поновити ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ) на займаній на час звільнення посаді начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) з 03 квітня 2020 року.

6. Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) підлягає до негайного виконання.

7. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Гагаріна, буд. 7, м. Ужгород, Закарпатська область, 88006, код ЄДРПОУ - 40112406) на користь ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір в розмірі 2522,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України).

Повний текст рішення виготовлено та підписано 23 квітня 2020 року.

СуддяР.О. Ващилін