Справа № 500/1200/19
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в роз`ясненні судового рішення

Справа № 500/1200/19

16 січня 2020 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мірінович У.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Тернопільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Тернопільської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

02.12.2019 до суду поступила заява Головного управління ПФУ в Тернопільській області, яке є правонаступником Тернопільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Тернопільської області, від 02.12.2019 про роз`яснення рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 у справі № 500/1200/19.

В обґрунтування зазначеної заяви заявник посилається на те, що дане рішення є таким, що зумовлює труднощі у його виконанні, а саме незрозуміло заявнику згідно якого Закону здійснювати перерахунок ОСОБА_1 , оскільки відповідно до пункту 19 статті 86 Закону України "Про прокуратуру" пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї прокурора або слідчого, які були на його утриманні на момент смерті (при цьому дітям пенсія призначається незалежно від того, чи були вони на утриманні годувальника), за наявності у померлого годувальника стажу роботи в органах прокуратури не менше 10 років, у розмірі 60% середньомісячного (чинного) заробітку на одного члена сім`ї, 70% - на двох і більше членів сім`ї. До непрацездатних членів сім`ї померлого прокурора або слідчого належать особи, зазначені у статті 36 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування". Підпунктом 2 пункту 2 статті даного Закону вказано, що непрацездатними членами сім`ї вважаються діти (у тому числі діти, які народилися до спливу 10 місяців з дня смерті годувальника) померлого годувальника, які не досягли 18 років або старші цього віку, якщо вони стали інвалідами до досягнення 18 років.

Ухвалою суду від 04.12.2019 заяву заявника від 02.12.2019 про роз`яснення рішення суду від 30.07.2019 у справі № 500/1200/19 призначено до розгляду.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду заяви. Про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 № 2747-IV (далі - КАС) суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Таким чином, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі, суд, керуючись частиною четвертою статті 229 КАС не здійснював фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу та розглянув дану заяву в порядку письмового провадження відповідно до частини дев`ятої статті 205 КАС.

Розглянувши матеріали справи та заяву про роз`яснення судового рішення, суд встановив наступні обставини.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 у справі № 500/1200/19, яке залишене без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.11.2019 у справі № 857/9368/19, позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 задоволено частково (арк. справи 80-86, 188-194).

Зазначеним рішенням суду зобов`язано Тернопільське об`єднане управління Пенсійного фонду України Тернопільської області здійснити ОСОБА_1 відповідно до статті 37 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" від 09.07.2003 № 1058-IV перерахунок та виплату пенсії у зв`язку з втратою годувальника в розмірі 60% середньомісячного заробітку відповідно до довідки прокуратури Тернопільської області № 92 від 30.05.2016, починаючи з 21.06.2018 та з урахуванням проведених виплат.

У задоволенні позовних вимог про визнання дій відповідача протиправними щодо відмови у перерахунку пенсії по втраті годувальника та зобов`язання Тернопільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Тернопільської області призначити пенсію по втраті годувальника відповідно до пункту 19 статті 86 Закону України "Про прокуратуру" у розмірі 60 відсотків середньомісячного (чинного) заробітку годувальника відповідно до довідки прокуратури Тернопільської області № 18-21-19 від 01.03.2019 та здійснити перерахунок вже призначеної пенсії по втраті годувальника відповідно до статті 37 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" з моменту її виплати, - відмовлено повністю.

Відповідно до частини першої статті 254 КАС за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановляння ухвали.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Стаття 254 КАС визначає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку як незрозумілість судового рішення, можливість неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Суд зазначає, що роз`ясненню підлягають рішення, постанови чи ухвали суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення, постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Також роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб щодо яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання, тобто таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його нерозуміння під час виконання.

Отже, за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Водночас, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 № 7 та в ухвалі Верховного Суду України від 13.07.2016 № 21-452iп16.

Як слідує з змісту мотивувальної частини рішення суду, ОСОБА_1 призначено пенсію по втраті годувальника, як непрацездатному члену сім`ї прокурора, відповідно до пункту 19 статті 86 Закону України "Про прокуратуру". До непрацездатних членів сім`ї померлого прокурора або слідчого належать особи, зазначені у статті 36 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування".

В свою чергу, згідно резолютивної частини рішення суду від 30.07.2019 у справі № 500/1200/19, Тернопільське об`єднане управління Пенсійного фонду України Тернопільської області зобов`язано здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії у зв`язку з втратою годувальника в розмірі 60% середньомісячного заробітку відповідно до довідки прокуратури Тернопільської області № 92 від 30.05.2016, починаючи з 21.06.2018 та з урахуванням проведених виплат.

При цьому, суд звертає увагу на те, що мотивувальна частина рішення суду від 30.07.2019 у справі № 500/1200/19 співпадає з її резолютивною частиною, та містить чіткі аргументи щодо підстав для задоволення у відповідній частині позовних вимог, суть його ясна та не двозначна, тому розширеного тлумачення шляхом його роз`яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

Таким чином, рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 у справі № 500/1200/19 не містить положень щодо яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння, а тому в суду відсутні підстави для роз`яснення судового рішення.

Керуючись статтями 241, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Головного управління ПФУ в Тернопільській області від 02.12.2019 про роз`яснення рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 у справі № 500/1200/19, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддя Мірінович У.А.

Копія вірна

Суддя Мірінович У.А.