Справа № 160/12915/19
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження у м.Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Металхім Альянс» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування карток відмови, зобов`язання вчинити дії,-
20 грудня 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Металхім Альянс» до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якій позивач просить суд:
Позивач із такою позицією митного органу не погоджується та зазначає про те, що товар імпортується для потреб контрагента - одного з ключових виробників склотари ПрАТ «Біо мед скло» на підставі договору поставки від 09 серпня 2018 року № 0908/18, у зв`язку з чим товар не потребує отримання додаткових дозвільних документів. Про ці обставини позивач повідомляв відповідача під час подання документів до декларації від 02.01.2019 № UА110190.2019.500003, зокрема, митному органу була подана копія договору поставки з ПрАТ «Біо мед скло», також технологічний процес приготування шихти, в якому описане використання нітрату натрію, сертифікат кінцевого споживача та лист -гарантія від виробника про цільове використання всієї партії товару.
У судове засідання 24 березня 2020 року сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.
Згідно з ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.
У відповідності до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи наведені положення процесуального законодавства, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, на підставі зовнішньоекономічного договору від 18.07.2018 № PL2018-07-ALW, укладеного між ТОВ «Металхім Альянс» (покупець) та Компанією ALWERNIA S.A (продавець) позивачем було придбано у останнього товар - нітрат натрію технічний.
Згідно з додатковою угодою №3 від 31.10.2018 до договору від 18.07.2018 №PL2018-07-ALW кількість товару, який придбається ТОВ «Металхім Альянс» складає 21 тону.
За результатами перевірки наданих документів, враховуючи особливості наданого до митного оформлення товару, посадовою особою митниці митному брокеру було направлено повідомлення про необхідність пред`явлення товарів для проведення митного огляду товарів з відбором проб (зразків) товару для проведення досліджень у Дніпропетровському відділі з питань експертиз та досліджень.
Спеціалізованим підрозділом відповідача 04.01.2019 було направлено повідомлення про необхідність надання додаткових документів чи відомостей для підтвердження задекларованого коду товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).
Відповідно до статті 4 Закону України «Про пестициди та агрохімікати» забороняються ввезення на митну територію України, виробництво, торгівля, застосування та рекламування пестицидів і агрохімікатів до їх державної реєстрації, крім випадків, встановлених цим Законом. Вимоги щодо проведення державної реєстрації пестицидів і агрохімікатів не поширюються на дослідні партії, що використовуються для державних випробувань та наукових досліджень; виробництво для експорту та виробництво дослідних партій, що використовуються для державних випробувань, науково-технологічних досліджень та випробувань, а також на агрохімікати за переліком згідно з додатком до цього Закону. Обов`язковою умовою завезення та застосування незареєстрованих в Україні пестицидів для цих цілей є документальне підтвердження їх державної реєстрації в країні, де вони виробляються.
Митні органи здійснюють відповідні митні формальності, необхідні для випуску у вільний обіг на митній території України пестицидів і агрохімікатів на підставі Переліку агрохімікатів, дозволених до ввезення на митну територію України, виробництва, торгівлі, застосування та рекламування без їх державної реєстрації згідно з додатком до цього Закону, а також відповідних дозволів або інформації про державну реєстрацію пестицидів і агрохімікатів, отриманих від центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, з використанням механізму "єдиного вікна" відповідно до Митного кодексу України.
Також, відповідач роз`яснив позивачу про можливість протягом 10 робочих днів відповідно п.2 ст.263 МК України звернутися до Міністерства екології та природних ресурсів України для отримання вищезазначених дозвільних документів та подати нову МД, що містить дані про ці документи у гр. 44 МД.
В матеріалах справи міститься відповідь Міністерства екології та природних ресурсів України від 27.02.2019 № 7/1471-19 на запит ТОВ «Металхім Альянс» від 15.02.2019 №1502/19-2, в якій зазначено, що однією зі сфер застосування нітрату натрію (натрієвої селітри) є сільське господарство. Таким чином, з положень норм чинного законодавства слідує, що у разі безпосереднього використання нітрату натрію у сільському господарстві вищезазначений продукт потребує державної реєстрації в Міністерстві екології та природних ресурсів відповідно до Закону України «Про пестициди і агрохімікати» та в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.1996 №295.
Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За твердженням позивача, поставка товару, який він закупив у міжнародного постачальника, передбачається виключно для виробника склотари ПрАТ «Біо мед скло», а отже не потребує отримання дозволу на ввезення на митну територію України незареєстрованних пестицидів і агрохімікатів, що використовуються для державних випробувань і наукових досліджень, а також обробленого ними насіннєвого (посадкового) матеріалу або включення товарів до Державного реєстру пестицидів і агрохімікатів, що передбачено ст.4 Закону України «Про пестициди і агрохімікати», однак із такою позицією позивача суд не погоджується, виходячи з таких обставин.
В матеріалах справи наявний договір поставки від 09 серпня 2018 року №0908/18, укладений між позивачем та ПрАТ «Біо мед скло», за умовами якого ТОВ «Металхім Альянс» взяло на себе зобов`язання поставити ПрАТ «Біо мед скло» товар.
Суд бере до уваги те, що в матеріалах справи відсутні докази, які б могли підтвердити реальність виконання договору, укладеного між ПрАТ «Біо мед скло» та ТОВ «Металхім Альянс» від 09.08.2018 № 0908/18, оскільки відсутні будь-які докази здійснення оплати ПрАТ «Біо мед скло» на користь позивача, хоча за умовами вказаного договору передбачена передоплата за товар.
Суд також враховує, що означений договір від 09.08.2018 № 0908/18 між позивачем та ПрАТ «Біо мед скло» укладений пізніше ніж сам зовнішньоекономічний договір від 18.07.2018 №PL2018-07-ALW, який, як стверджує представник позивача, укладений на виконання договору із контрагентом - замовником ПрАТ «Біо мед скло».
Відповідно до національного класифікатора України КВЕД 009:2010 класифікації видів економічної діяльності клас 46.75 «Оптова торгівля хімічними продуктами» включає, зокрема, оптову торгівлю добривами й агрохімічними продуктами.
Означене у свою чергу не виключає можливість реалізації позивачем нітрату натрію, придбаного за зовнішньоекономічним договором від 18.07.2018 № PL2018-07-ALW у ALWERNIA S.A саме як добрива в сільському господарстві.
Частиною 1 статті 7 МК України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (п. 23 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України).
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п. 24 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України).
Стаття 197 МК України встановлює обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України, а саме у випадках, передбачених законом, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. Пропуск таких товарів через митний кордон України та/або їх випуск залежно від вимог відповідного закону здійснюються митними органами на підставі отриманих від державних органів, інших установ та організацій, уповноважених на здійснення дозвільних або контрольних функцій щодо переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, з використанням механізму "єдиного вікна" відповідних дозвільних документів та/або відомостей про включення (виключення) товару до (з) відповідного реєстру у формі електронних документів, засвідчених електронним цифровим підписом, які підтверджують дотримання встановлених обмежень щодо переміщення таких товарів через митний кордон України, якщо використання таких дозвільних документів та/або відомостей для здійснення митних формальностей передбачено законами України. У випадках, передбачених цим Кодексом, для здійснення митних формальностей можуть використовуватися паперові примірники таких документів, надані декларантом або уповноваженою ним особою.
Відповідно до ч. 1 ст. 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.
Стаття 336 МК України визначає, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.
Статтею 246 МК України передбачено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.
Згідно зі ст. 544 МК України, основними завданнями, покладеними на органи доходів і зборів, в тому числі, є здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, шо переміщуються через митний кордон України; застосування передбачених законом заходів митно-тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності; ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Згідно з п. 7.2 цього Порядку у картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.
У відповідності до ч. 1 та ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати покладаються на позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 132, 139, 194, 205, 241-246, 205 КАС України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 24 березня 2020 року.

Суддя О.В. Царікова