Справа № 197/346/20
Суддя: Охнач О. В.
Дата ухвалення: 2020-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 197/346/20
провадження № 2-а/197/8/20
ШИРОКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 квітня 2020 року смт Широке

Суддя Широківського районного суду Дніпропетровської області Охнач О.В., розглянувши адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП Широківського ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області Чувасова Івана Сергійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

До суду 16.04.2020 р. надійшла адміністративна позовна заява ОСОБА_1 до інспектора СРПП Широківського ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області Чувасова Івана Сергійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 160, 161, 123 КАС України.

Відповідно ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Позивач оскаржує постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 04.04.2020 р.

Разом з тим, позивач не обґрунтовує які обставини перешкоджали йому звертатися до суду з позовною заявою до відповідача у встановлені кодексом строки.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

В даному випадку такі обставини позивачем не наведено.

За приписами ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, у своєму адміністративному позові позивач не зазначив та не обґрунтував поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, а також не надав заяви про поновлення строку звернення до суду та будь-яких доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження викладених у ній доводів.

При наданні документів на виконання даної ухвали необхідно одночасно надати докази своєчасності усунення недоліків. Такими документами є конверт (чи його якісна копія з чітким відображенням поштового штампу з датою і штрихкоду), довідка з поштового відділення щодо дати вручення рекомендованого листа (або офіційна копія з титульного та відповідного аркушу журналу, в якому працівник пошти офіційно фіксує дату передачі адресатам рекомендованих листів) та ін. У разі ненадання цих документів і одночасної відсутності повідомлення про вручення рекомендованого листа в суді на час розгляду матеріалів, наданих позивачем в порядку виконання даної ухвали суду, суддею буде вирішуватися питання щодо повернення позову позивачеві через пропуск визначеного законом для усунення недоліків строку.

Керуючись ст. ст. 160, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в 10-денний строк з дня вручення ухвали, шляхом надання до суду позовної заяви в новій редакції, оформленої у відповідності до вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає .

СУДДЯ О.В.ОХНАЧ