Справа № 640/12306/19
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2020 року м. Київ № 640/12306/19

Окружний адміністративний суд м. Києва, у складі судді Вєкуа Н.Г, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автотехцентр-Київ» про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Автотехцентр-Київ" (04128, м. Київ, вул. А. Туполєва, б. 1б, ) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю "АВТОТЕХЦЕНТР-КИЇВ", , розташованого за адресою: вул. А. Туполєва, 1-б, в Святошинському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом опечатування (опломбування) та відключення від джерел електропостачання.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що за результатами перевірки щодо додержання Товариством з обмеженою відповідальністю «Автотехцентр-Київ» вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту було виявлено порушення, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Відтак, слід застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю), шляхом опечатування (опломбування) та відключення від джерел електропостачання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.07.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі, без повідомлення учасників справи, встановлено відповідачу строк для надання відзиву та витребувано від останнього докази та відповідні матеріали.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідачем було усунуто виявлені позивачем порушення, про що позивача було повідомлено листом від 23.07.2019 року. Відтак, встановлені позивачем порушення усунуті, а тому відсутні підстави для застосування заходів реагування.

Розглянувши подані позивачем документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Матеріалами справи встановлено, що на підставі наказу №296 від 12 квітня 2019 року «Про проведення планових перевірок» у сфері техногенної безпеки та цивільного захисту у період з 13.05.2019 року по 17.05.2019 року була проведена планова перевірка приміщення Товариства з обмеження відповідальністю «Автотехцентр-Київ», розташованого за адресою: вул. Туполєва, 1-б у Святошинському районі м. Києва щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Повідомлення від 24.04.2019 року №25/927 про проведення планової перевірки було надіслано рекомендованим листом з повідомленням про вручення 26.04.2019 року.

На підставі наказу №296 було видано посвідчення від 06.05.2019 року №3735 на проведення перевірки приміщення ТОВ «Автотехцентр-Київ».

Копію посвідчення на проведення перевірки від 06.05.2019 №3735 та службове посвідчення перевіряючого було пред`явлено особисто адвокату Купріянчуку А.П, про що зроблено відмітку в посвідченні № 3735.

Під час проведення перевірки було встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ «Автотехцентр-Київ» експлуатується з порушенням правил та норм пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. За результатами проведення перевірки, позивачем були виявлені 32 правопорушення у сфер техногенної та пожежної безпеки та складено акт від 17.05.2019 року №434.

Примірник акту №434 було направлено рекомендованим листом 17.05.2019 року на адресу відповідача, що підтверджується копією фіскального чеку.

Вважаючи виявлені правопорушення такими, що загрожують життю та здоров`ю людей та свідчать про відсутність у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 № 20/2013 «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій», Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України, одним з основних завдань якого є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, що забезпечується безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Частиною 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно з ч. 1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Суд враховує, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць до повного усунення порушень вимог законодавства є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як було встановлено та зафіксовано актом перевірки від 17.05.2019 року позивачем було виявлено 32 правопорушення.

У відзиву на позовну заяву відповідач зазначив, що вказані правопорушення були усунені, про що свідчать фотодокази, додані до відзиву на позовну заяву.

Як зазначає позивач, про усунення виявлених порушень відповідач повідомив позивача листом від 23.07.2019 року, проте припису про виконання виявлених порушень відповідач не отримував.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає такі твердження відповідача необґрунтованими, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акту, складеного за результатам здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного та часткового зупинення виробництва (виготовлення) реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Суд зазначає, що акт перевірки №434 був складений 17.05.2019 року, а припис про усунення правопорушень №248 - 23.05.2019 року, та був направлений рекомендованим листом від 23.05.2019 року, що підтверджується копією фіскального чеку та у відповідності до роздруківки відстеження поштового відправлення, припис вручений за довіреністю 24.05.2019 року відповідачу. Вказані обставини спростовують твердження відповідача про неотримання жодного розпорядчого документу за результатами проведеної перевірки.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, в тому числі акт перевірки та докази усунення виявлених правопорушень, наданих відповідачем, судом встановлено, що порушення вимог законодавства відповідачем не були усунуті.

Так, на виконання пункту 1 акту перевірки «Елементи заповнення прорізів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють складські приміщення не відповідають вимогам ДБН В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»...", відповідачем були надані фотоматеріалами, які фактично не підтверджують факт усунення даного порушення.

На підтвердження виконання п. 2, 8, 19 та 31 акту, відповідач долучив до відзиву Технічний звіт № 005/19 від 05.06.2019 р. про проведення електровимірювальних та випробувальних робіт електрообладнання та електроустаткування, який не підтверджує факт усунення пункту 2 акту перевірки «З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів...", пункту 19 акту «Не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями» та пункту 31 акту «В місцях проходу трубопроводів вентиляційних камер через протипожежні перешкоди ізоляція не виконана з негорючих матеріалів».

Виконання пункту 3 та 5 акту перевірки відповідач підтвердив фотоматеріалами, як доказ усунення даних порушень. Проте, суд критично відноситься до вказаних доказів, оскільки за наданими фотографіями не можна ідентифікувати частину приміщення, де зроблені дані фото і чи дійсно вони усунуті у повному обсязі, з урахуванням приписів позивача.

На виконання пункту 4 та 15 акту перевірки Відповідачем був наданий Договір № 118 - ПЦС від 31.05.2019 „Про надання послуг зі спостерігання засобів (установок) пожежної автоматики. Предметом вищезазначеного договору, є надання послуг протипожежного призначення, а саме пультове цілодобове спостереження за технічними засобами сигналізації, установками пожежної автоматики, які підключені до Комутатора (МЦА-GSM), що встановлені на об`єкті-замовник.

Суд зазначає, що порушення, які були виявлені на території відповідача стосуються не спостереження за технічними засобами сигналізації, установками пожежної автоматики, а саме не дообладнання приміщень системами пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей та автоматичною системою пожежогасіння. Отже, доказів дообладнання даними системами суду не надано, що свідчить про фактичне не усунення виявленого порушення.

Пункт 6 акту перевірки встановлено, що приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки згідно ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности». На виконання вказаного пункту відповідачем надана фотографія, яка відображає лише наявність 2 знаків із категорії розділу 3 Знаки безпеки п. 3.3 Обладнання для пожежогасіння у відповідності до ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT), однак не свідчить про усунення порушення п.6 у повному обсязі на всій території приміщення відповідача.

Щодо виконання пункту 7 акту перевірки, то суд зазначає, що надані відповідачем 2 фотознімки не є доказами виправлення порушення, оскільки на одному із них зафіксований поріг, наявність якого стала причиною виявленого порушення.

Пункт 9 акту «Вогнегасники, які експлуатуються, не мають обліковий номер (інвентарний) за прийнятою на об`єкті системою нумерації...", як зазначає позивач, факт усунення даного порушення в повному обсязі встановити не можливо.

Пункт 10 акту перевірки свідчить про те, що не наданий договір та технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації. На виконання такого припису відповідач долучив до матеріалів відзиву Договір № 119 - ТО від 31.05.2019 надання послуг з технічного обслуговування систем протипожежного захисту.

Пунктом 3.2 розділу 3 вищезазначеного договору передбачено, що не пізніше останнього числа поточного місяця Виконавець надає Замовнику два примірники Акту виконаних робіт. Замовник повинен підписати та повернути Виконавцю один примірник підписаного Акту протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту його отримання. У випадку наявності у Замовника заперечень щодо обсягу послуг, наданих „ Виконавцем " у звітному місяці, Замовник має право не підписувати Акт та зобов 'язаний протягом 5 (п 'яти) робочих днів, у письмовій формі, надати Виконавцю свої обгрунтовані заперечення... ". Суд зазначає, що акт виконаних робіт до матеріалів справи не долучений, а тому вважати, що дане порушення було фактично виконане неможливо.

Дослідивши наданий відповідачем фотознімок на виконання п.11, суд зазначає, що із наданого фото неможливо встановити, що світильник зображений на ньому, знаходиться саме у підвальному приміщенні.

Пунктом 14 акту перевірки зафіксовано, що складське приміщення, влаштоване в підвалі, не забезпечене приямками розміром 09x1,2 або системою димовидалення відповідно до п. 10.2.4. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». На виконання зазначеного, відповідач долучив до відзиву 3 фото матеріали, які, на думку позивача, не можуть підтвердити факт усунення порушення, оскільки ідентифікувати місце, у якому такі фотознімки зроблено, неможливо.

Щодо виконання пункту 17 акту перевірки, відповідачем надано Робочий проект виконання робіт з вогнезахисної обробки металевих конструкцій, однак Головне управління не бере до уваги даний документ, оскільки акт виконаних робіт по вказаному проекту до відзиву не додано, що на думку позивача вказує про не усунення виявленого порушення.

Підтвердити факт усунення порушення, зазначеного у п. 20 неможливо, оскільки перевірити на укомплектованість пожежними рукавами однакового з ними діаметра та стволами, а також важелями для полегшення відкривання вентиля пожежних кран-комплектів з огляду на надані фото неможливо. Для підтвердження зазначених на фото доказів необхідно проведення позапланового заходу.

Суд не приймає 2 фотознімки, надані відповідачем на підтвердження усунення порушення, зазначеного у п. 21 акту перевірки, в зв`язку із наступним. У відповідності до п.п. 9 п. 2.2 Розділу V ППБУ пожежні кран- комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність, шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран- комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання.

Проте, наданий фотознімок пожежного кран-комплекту та вогнегасника, не підтверджує його справність, оскільки у Відповідача мають бути наявні спеціальні журнали обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів та відповідні акти перевірок пожежних кран-комплектів на працездатність, шляхом пуску води із зазначенням відповідних показників. Вказаних журналів відповідач до суду не надав.

Докази, надані на підтвердження усунення порушень, зафіксованих у п. 22 та 30 акту перевірки, суд не приймає до уваги, оскільки вони не підтверджують факт усунення порушення.

Пункт 23 акту зафіксовано, що за наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів знаходяться зачиненими на замки, які неможливо відкрити зсередини без ключа.

З огляду на надані фотоматеріали, не може встановити місце знаходження відображених дверей та підтвердити факт усунення порушення.

На виконання пункту 24 відповідач надав фото, як доказ усунення порушень, на якому зображено дві вертикальні смужки білого кольору, які не можуть свідчити про усунення даного порушення, оскільки незрозуміло в якому місці ці смужки відображені.

В якості доказу усунення порушень, зазначених у п. 22,26 та 27 відповідач надав 3 фотоматеріали, на 2х з яких відображена підлога, а на третьому частина невідомого приміщення та коридор, з огляду на що надані фотоматеріали не можуть підтвердити факт усунення виявлених порушень.

Пункт 28 акту перевірки зафіксував, що електрощити, групові електрощітки не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки). На підтвердження усунення виявлених недоліків відповідач долучив до матеріалів відзиву два фото, однак на жодному з них немає схеми підключення електрощитів, яка має бути зображена окремо.

Пунктом 29 акту встановлено, що на шляхах евакуації з 2-го поверху автосалону влаштовані гвинтові сходи відповідно до п.7.3.9 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва». Відповідачем була долучена фотографія, яка фіксує інший кут приміщення автосалону і не може свідчити про відсутність сходів у місці їх знаходження під час проведення перевірки..

Як встановлено контролюючим органом та зафіксовано пункті 32 акту перевірки, двері на шляху евакуації на першому поверсі відчиняються не в напрямку виходу з приміщень. Проте, із наданого відповідачем фото неможливо встановити чи зображені відкриті двері саме в напрямку руху евакуації з першого поверху, чи взагалі ці двері знаходяться саме на першому поверсі.

Суд вертає увагу, що він не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, який в свою чергу є дискреційними повноваженнями позивача, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих порушень відповідачем.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 826/9003/18.

Проте, як зазначає позивач, на його адресу заява Відповідача з проханням провести позапланову перевірку не надходила.

Крім того, відповідно до штемпелю поштового відділення заява про усунення недоліків та порушень від 23.07.2019 року, була направлена відповідачем 24.07.2019 року, тобто після отримання позовної заяви, а отже в строк, наданий позивачем (23.06.2019 року) виявлені порушення усунуті не були.

Щодо тверджень відповідача про не віднесення до повноважень Головного управління ДСНС України у м. Києві забезпечення виконання судового рішення та контролю за виконанням судового рішення, суд зазначає наступне.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням суду.

Згідно зі ст. 372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Відповідно до ч.6 ст. 246 КАС України у разі необхідності у резолютивній частині рішення вказується, зокрема, порядок і строк виконання рішення.

Таким чином, вимоги щодо покладення обов`язку забезпечення виконання рішення суду на позивача, контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, є такими, що повністю узгоджуються з вимогами чинного законодавства, а тому підлягають задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на те, що доказів, які б свідчили про повне усунення ТОВ «Автотехцентр-Київ» порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а самі порушення продовжують створювати загрозу життю та здоров`ю людей, суд вважає, що існують підстави для задоволення позовних вимог.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд зазначає, що відповідно до частини другої цієї статті при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Доказів понесення позивачем вказаних витрат суду не надано.

Керуючись статтями 9, 72 - 78, 90, 241, 244, 246, 255, 257, 262, 293, 295 - 297 КАС України,

В И Р І Ш И В :

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ) задовольнити повністю;

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю "АВТОТЕХЦЕНТР-КИЇВ", , розташованого за адресою: вул. А. Туполєва, 1-б, в Святошинському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом опечатування (опломбування) та відключення від джерел електропостачання;

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

4. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.Г. Вєкуа