Справа № 363/1312/20
Суддя: Котлярова І. Ю.
Дата ухвалення: 2020-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"24" квітня 2020 р. Справа № 363/1312/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2020 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши у письмовому провадженні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду із адміністративним позовом до Управління патрульної поліції у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

09.04.2020 року Вишгородський районний суд за результатами розгляду матеріалів адміністративної справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 постановив ухвалу про залишення даного позову без руху, в якій зазначив недоліки позовної заяви, спосіб і строк для усунення недоліків.

14.04.2020 року ОСОБА_1 подав до суду дві аналогічні за змістом заяви про роз`яснення судового рішення, у яких просив роз`яснити ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 09.04.2020 року про залишення без руху адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення. Зазначив, що вказана ухвала суду є не зовсім зрозумілою, а саме в частині: підпису документа - яким чином ще має бути підписана позовна заява, якщо вона подана через особистий кабінет електронного суду та підписана за допомогою кваліфікаційного електронного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги»; долучення копій наявних доказів відповідно до кількості учасників - яким саме чином мають бути долучені та подані копії документів, що подаються в електронному вигляді через систему електронний суду та потрібно подавати копії в паперовому вигляді чи додатком у вигляді текстового файлу та на якій підставі є обов`язковим надання копії постанови про адміністративне правопорушення, якщо вона фізична відсутня і чи може її відсутність бути підставою в обмеженні права на оскарження постанови; неповного зазначення відповідача по справі - на підставі чого Управління патрульної поліції м. Києва не може виступати відповідачем, якщо постанова винесена в м. Києві; не конкретизованих позовних вимог - що саме у позовних вимогах не конкретизоване.

Положеннями частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) встановлено, що, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Ураховуючи приписи статті 254 КАС, суд вважає за можливе розглянути справу без повідомлення сторін в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення, суд вважає, що заяви не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 254 КАС, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно з частиною другою статті 254 КАС, подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Отже, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Таким чином, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`ясненню підлягає судове рішення, яким суд розв`язав спір по суті, тобто якщо воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників спірних правовідносин. Не підлягає роз`ясненню те, що прийнято з процесуальних питань, які не стосуються суті спору, що виник між сторонами у справі.

Дослідивши зміст ухвали Вишгородського районного суду від 09.04.2020 року у справі № 363/1312/20, суд дійшов висновку, що текст вказаної ухвали суду труднощів для розуміння не викликає, суть ухвали зрозуміла та не двозначна, спосіб, у який викладено зміст ухвали, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння та виконання.

Також, зазначена ухвала суду є процесуальним рішенням, а отже не є таким, що підлягає роз`ясненню в порядку статті 254 КАС, оскільки не належать до судових рішень, якими спір вирішено по суті, до того ж вона є цілком зрозумілою.

Аналогічний висновок зазначений Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 13.03.2019 у справі №800/203/17.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяв ОСОБА_1 від 14.04.2020 року, які є аналогічними за змістом про роз`яснення ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 09.04.2020 року у справі № 363/1312/20.

Крім того, мотиви, які навів заявник у своїх заявах, по суті полягають у незгоді з ухвалою суду від 09.04.2020 року. Питання, на які він хоче отримати роз`яснення у порядку ст. 254 КАС України, поставлені у такому аспекті, що вимагають від суду додаткового обґрунтування вже постановленої ухвали, що діючим законодавством не передбачено і є неприпустимим.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч. 8 ст. 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 9 ст. 18 КАС України, суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Згідно, п. 15 ч. 1 розділу VІІ Перехідних положень КАС України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п.п. 15.16 п. 15 ч. 1 розділу VІІ Перехідних положень КАС України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У номері «Голосу України» за 01 грудня 2018 року опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС. З 01 січня 2019 року ЄСІТС буде функціонувати в тестовому режимі, а дослідна експлуатація системи розпочнеться з 01 березня 2019 року.

У газеті «Голос України» № 42 від 01.03.2019 року опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" № 229 від 01.12.2018 року щодо створення та забезпечення функціонування ЄСІТС.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Керуючись статтями 243, 248, 254, 256, 294, 295 КАС, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяв ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду через Вишгородський районний суду Київської області шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя І.Ю. Котлярова