Справа № 520/2284/2020
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2020 р. справа № 520/2284/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Ніколаєвої О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом доУправління поліції охорони в Харківській області Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України

провизнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В:

Управління поліції охорони в Харківській області (далі по тексту - позивач) 20.02.2020 звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України (далі по тексту - відповідач) з урахуванням уточнень від 20.03.2020 в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати складений Північно-східним офісом Державної аудиторської служби України Висновок про результати моніторингу закупівлі послуг з ремонту і технічного обслуговування автотранспортних засобів і супутнього обладнання (код за ДК 021:2015-50110000-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання) Управління поліції охорони в Харківській області (оголошення в електронній системі закупівель від 12.12.2019 №UA-2019-12-12-004772-b) від 06.02.2020 №31-41/27.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що при здійснення спірної закупівлі із застосуванням процедури відкритих торгів порушень норм чинного законодавства допущено не було, а тому вважає, що оскаржуваний висновок є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у адміністративній справі №520/2284/2020.

Цією ж ухвалою відповідачу надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачем 16.03.2020 до суду надано відзив на позовну заяву, згідно з яким відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі з тих мотивів, що під час здійснення моніторингу закупівлі №UA-2019-12-12-004772-b встановлено, що позивачем порушено вимоги абзацу 4 частини п`ятої статті 28, 30 Закону України «Про публічні закупівлі» та Закону України «Про захист персональних даних», а тому, на думку відповідача, оскаржуване рішення є законним та обґрунтованим.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

Судом з матеріалів справи встановлено, відповідно до статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі», 12.12.2019 позивачем під унікальним номером UA-2019-12-12-004772-b у інформаційно-телекомунікаційній системі «Рrozorro» розміщено оголошення про проведення процедури закупівлі послуг з ремонту і технічного обслуговування автотранспортних засобів і супутнього обладнання (код за ДК 021:20-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і технічного обладнання, далі по тексту - процедура закупівлі) та тендерна документація з цієї процедури закупівлі очікуваною вартістю 3 470 000,00 грн., дата проведення аукціону 27.01.2020 о 12:43, після завершення електронного аукціону.

Позивачем 12.12.2019 як замовником у електронній системі закупівель «Рrozorro» (https://prozoro.gov.ua) опубліковано тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету від 12.12.2019 №203, додатки до неї:

-додаток №1 «Форма тендерної пропозиції»;

- додаток №2 «Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі»;

- додаток №3 «Форма специфікації послуг»;

- додаток №4 «Перелік кваліфікаційних документів

- додаток №5 «Перелік документів, які вимагаються від переможця, у тому числі для підтвердження відсутності підстав, визначених частинами першою та другою статті 17 Закону України «Про Публічні закупівлі»;

- додаток №6 «Проект договору»;

- додаток №7 «Згода на використання персональних даних»;

- додаток №8 «Згода з договором».

З копії реєстру отриманих тендерних пропозицій вбачається, що на відкритих торгах приймали участь чотири учасника, а саме: ТОВ «СТО`Автошоп» - 1 983 638,40 грн., ФОП « ОСОБА_1 » - 2 350 000,00 грн., Дочірнє підприємство «Автотрейдінг - Схід» - 2 642 227,50 грн., ТОВ «Автомобільний дом «Соллі-плюс» - 3 470 000,00 грн.

Аукціон за процедурою вказаної закупівлі та розкриття тендерної пропозиції відбулися 27.01.2020.

За результатами розгляду тендерних пропозицій, допущених до аукціону, постановлено рішення у формі протоколу, згідно з яким визнано таким, що відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації, відсутні підстави для відмови, установлені статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», ТОВ «СТО «Автошоп» цінова пропозиція 1 983 638,40 грн.

У електронній системі закупівель «Рrozorro» 03.02.2020 (https://prozoro.gov.ua) оприлюднено Повідомлення про намір укласти договір.

У подальшому, відповідачем, у порядку статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» та Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 №23 (зі змінами відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 10.02.2020 №35) проведено моніторинг закупівлі №UA-2019-12-12-004772-b.

Моніторинг проводився на підставі наступних документів: річний план закупівель на 2019 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерна документація, затверджена рішенням тендерного комітету Управління поліції охорони в Харківській області від 12.12.2019 №203, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозицію учасника-переможця ТОВ «СТО «Автошоп», протокол розкриття тендерних пропозицій, повідомлення про намір укласти договір від 03.02.2020.

Відповідачем 06.02.2020 затверджено висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2019-12-12-004772-b, яким встановлені порушення позивачем вимог статей 28, 30 Закону України «Про публічні закупівлі» та Закону України «Про захист персональних даних», а саме:

- порушення законодавства у частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї;

- порушення законодавства у частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій).

Виявлені порушення обґрунтовані у висновку наступним.

Відповідно до абзацу 4 частини п`ятої статі 28 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник та учасники не можуть ініціювати будь-які переговори з питань внесення змін до змісту або ціни поданої тендерної пропозиції.

Відповідно до Додатку №4 до тендерної документації передбачено перевірку достовірності інформації, поданої учасником у складі тендерної пропозиції, зокрема, щодо наявності у учасника обладнання та матеріального - технічної бази.

У ході проведення моніторингу встановлено, що замовником у додатку №4 до тендерної документації самостійно встановлено кваліфікаційні критерії, а саме: представниками замовника може бути здійснено виїзд, що є порушенням абзацу 4 частини п`ятої статі 28 Закону України «Про публічні закупівлі».

Водночас, у ході проведення моніторингу встановлено, порушення пункту першого розділу третього тендерної документації, а саме: у складі тендерної пропозиції учасника-переможця використовуються персональні дані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , проте листи-згоди на обробку наявних персональних даних, відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» відсутні.

Поряд із цим, встановлено порушення пункту другого розділу п`ятого тендерної документації - учасником-переможцем не завантажено, протягом одного дня з дня проведення електронного аукціону, заповнену форму «Специфікація послуг».

Таким чином, за висновками відповідача, тендерна пропозиція учасника-переможця ТОВ «СТО «Автошоп» не відповідала вимогам тендерної документації замовника та підлягала відхиленню згідно з пунктом 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на встановленні порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями другою та п`ятою Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України» відповідач зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електрону систему закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивачем 12.02.2020 подано заперечення до висновку про результати моніторингу закупівлі, в якому зазначено:

- очікувана вартість закупівлі не перевищувала суму еквіваленту 133 тисячам євро, застосування норми частини п`ятої статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» до вказаної процедури відкритих торгів є безпідставним;

- учасник ТОВ «СТО «Автошоп» виконав вимоги тендерної документації у частині надання листів згод на обробку наявних персональних даних у тендерній пропозиції;

- не завантаження учасником ТОВ «СТО «Автошоп» в електронну систему закупівель «Специфікації послуг» після закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій не дає замовнику законних підстав для визнання тендерної пропозиції такою, що не відповідає умовам тендерної документації. Відтак підстави для дискваліфікації відсутні.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі по тексту - Закон України № 2939-XII).

Згідно зі статтею 1 Закону України №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі по тексту - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частини другої статті 2 Закону України №2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі по тексту - Положення №43) Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Пунктом 6 Положення передбачено, що Держаудитслужба має право в установленому порядку, зокрема: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (підпункт 16); порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства (підпункт 20); у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку (підпункт 23).

Положенням установлено, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (підпункт 9 пункту 4).

Вказане узгоджується з положеннями статті 10 Закону України №2939-ХІІ, якою визначено права органу державного фінансового контролю. Зокрема, у пункті 7 цієї статті передбачено право цього органу пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.

Згідно із частиною другою статті 15 Закону України №2939-XII законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

При виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначити їх розмір у встановленому законодавством порядку та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі по тексту - Закон №922-VIII) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з приписами статті 11 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII ( далі по тексту - Закон України №922-VIII) для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості. Членство в тендерному комітеті або визначення уповноваженої особи (осіб) не повинно створювати конфлікт між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі, наявність якого може вплинути на об`єктивність і неупередженість прийняття рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі. Уповноважена особа (особи) під час організації та проведення процедур закупівель повинна забезпечити об`єктивність та неупередженість під час процесу організації та проведення процедур закупівлі в інтересах замовника.

Склад тендерного комітету та положення про тендерний комітет затверджуються рішенням замовника. Уповноважена особа (особи) здійснює свою діяльність на підставі укладеного з замовником трудового договору (контракту) або розпорядчого рішення замовника. Уповноважена особа повинна мати вищу освіту.

Рішення тендерного комітету або уповноваженої особи оформлюється протоколом. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на його засіданні, або всіма уповноваженими особами. У разі відмови члена тендерного комітету або однієї з уповноважених осіб підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови.

Відповідно до частини першої-третьої статті 16 Закону України №922-VIII замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Згідно з частиною 4 статті 16 Закону України №922-VIII документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.

Згідно з пунктом 29 частини першої статті 1 Закону України №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до частини першої пунктів 1-2, частини другої статті 22 означеного Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити: інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Частиною першою статті 28 Закону України №922-VIII передбачено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Згідно зі статтею 30 цього Закону у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо: 1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону; 3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону; 4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

У разі якщо учасник, тендерна пропозиція якого відхилена, вважає недостатньою аргументацію, зазначену в повідомленні, такий учасник може повторно звернутися до замовника з вимогою надати додаткову інформацію стосовно причини невідповідності його пропозиції умовам тендерної документації, зокрема, технічній специфікації та/або його невідповідності кваліфікаційним критеріям, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь з такою інформацією не пізніше ніж через п`ять днів з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель.

Частиною першою статті 31 Закону України №922-VIII замовник відміняє торги в разі: відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт і послуг; неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель; порушення порядку оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі, повідомлення про намір укласти договір, передбаченого цим Законом; подання для участі в них менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом. Про відміну процедури закупівлі за такими підставами має бути чітко визначено в тендерній документації.

Додатком № 4 до тендерної документації визначені кваліфікаційні критерії: наявність обладнання та матеріально-технічної бази.

Вказаний додаток містить перелік документів, які надаються учасником для підтвердження інформації про відповідність учасника таким критеріям.

Відповідно до статті 7-1 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі по тексту - органи державного фінансового контролю).

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 3 розділу І вказаного Порядку висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої цим наказом, в електронній системі закупівель.

Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження (пункт 4 розділу І Порядку).

Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису (пункт 5 розділу І Порядку).

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі (пункт 6 розділу І Порядку).

Розділами ІІ та ІІІ цього Порядку визначено порядок заповнення вступної та констатуючої частин форми висновку. Зокрема, відповідно до пункт 3 розділу ІІІ, зазначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законо' 134давством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Відповідно до частини сьомої статті 7-1 Закону №922-VIII, у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Суд зазначає, що згідно пункту 19 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Оскільки висновок за результатами проведеного моніторингу публічних закупівель встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, тому має бути перевірений судом на відповідність пунктів 1, 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Як установлено судовим розглядом, зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб «усунути виявлені порушення», встановлені відповідачем, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2Кодексу адміністративного судочинства України.

Зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Суд зазначає, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, у свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд зауважує, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 10.12.2019 у справі №160/9513/18 (К/9901/31302/19), від 05.03.2020 у справі №640/467/19 (№К/9901/1118/20).

Таким чином, спірний висновок не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню.

Згідно частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На переконання суду, позивачем надано належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог, в той час як відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного висновку з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконано, а тому, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову в повному обсязі.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки, матеріали справи не містять доказів понесення сторонами витрат пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Управління поліції охорони в Харківській області (вул. Полтавський шлях, 20, м. Харків, 61052, ) до Північно-Східного офісу Державної аудиторської служби України (майдан Свободи, буд. 5, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, 61022, ) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати складений Північно-східним офісом Державної аудиторської служби України Висновок про результати моніторингу закупівлі послуг з ремонту і технічного обслуговування автотранспортних засобів і супутнього обладнання (код за ДК 021:2015-50110000-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання) Управління поліції охорони в Харківській області (оголошення в електронній системі закупівель від 12.12.2019 №UA-2019-12-12-004772-b) від 06.02.2020 №31-41/27.

Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 21.04.2020.

Суддя О.В. Ніколаєва