Справа № 160/11535/19
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2020-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 квітня 2020 року м. Дніпросправа № 160/11535/19

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.

перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року (суддя Верба І.О., повний текст рішення складений 02 березня 2020 року) в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року в адміністративній справі № 160/11535/19.

Одночасно апелянт просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по справі.

Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що правові засади справляння судового збору встановлені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, законом визначено певні умови, за наявності яких суд може відстрочити сплату судового збору. При цьому законом передбачено можливість відстрочення сплати судового збору лише фізичним особам, а тому клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року - 1921 грн. 00 коп.

Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 1152 грн. 60 коп.

Проте апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Крім цього суддя зазначає, що відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суддею встановлено, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом 02 березня 2020 року ухвалено рішення, апеляційна скарга на яке подана 11 квітня 2020 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, проте апелянт не заявляє клопотання про поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження із зазначенням причин його пропуску.

Також, згідно з частиною 3 статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Частиною 1 статті 57 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з положеннями статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що повноваження представника юридичної особи, який не є адвокатом, мають бути підтверджені положеннями відповідного закону, статуту, положення або трудового договору (контракту).

Суддею встановлено, матеріалами справи підтверджено, що апеляційна скарга подана та підписана заступником начальника відділу представництва інтересів в судах та інших органах № 1 юридичного управління Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області Буряк Оксаною Вікторівною, яка є посадовою особою Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області і на підтвердження повноважень якої щодо представництва інтересів апелянта у суді надано копію довіреності № 140/08-01/26 від 03.01.2020, що не відповідає приписам ст. 55 КАС України.

Крім цього, відповідно до приписів частини 2 статті 296 КАС України в апеляційній скарзі, зокрема, зазначаються: найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що апеляційна скарга подана на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року, при цьому у прохальній частині апеляційної скарги апелянт просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2020 року, проте в матеріалах адміністративної справи № 160/11535/19 міститься рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року, що свідчить про необхідність уточнення з боку апелянта вимог апеляційної скарги в частині дати оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року Кодекс адміністративного судочинства України, розділ VI «Прикінцеві положення», доповнено пунктом 3 в якому, зокрема, передбачено, що строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року в адміністративній справі № 160/11535/19 залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня закінчення дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), встановленого Кабінетом Міністрів України, шляхом надання до суду:

1) документа про сплату судового збору у розмірі 1152 грн. 60 коп. за реквізитами: отримувач коштів УК у Шевченківському районі м. Дніпра, код класифікації доходів бюджету 22030101, , рахунок отримувача UA1004004, МФО 899998, банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

2) клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин його пропуску з підтвердженням таких обставин належними доказами;

3) документів на підтвердження повноважень Буряк О.В. щодо представництва інтересів Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у суді (витяг з закону, статуту, положення, трудового договору (контракту));

4) уточненої апеляційної скарги з уточненим змістом її прохальної частини, а саме визначити рішення суду першої інстанції, що оскаржується апелянтом. Уточнену апеляційну скаргу надати в кількості, достатній для долучення до матеріалів справи та направлення особам, які беруть участь у справі.

Ухвала суду набирає законної сили з 24 квітня 2020 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко