Справа № 320/3399/20
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

21 квітня 2020 року м. Київ № 320/3399/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши позовну заяву
Військової частини НОМЕР_1

до ОСОБА_1

про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась військова частина НОМЕР_1 з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_2 ) на користь військової частини НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 , місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) 4080 (чотири тисячі вісімдесят) грн.24 коп. у якості відшкодування майнової шкоди.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено таке.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Положеннями абзацу другого частини другої цієї ж статті встановлено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Суд зазначає, що початок перебігу строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Отже, при визначенні початку вказаного строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

У позовній заяві позивач зазначив, що згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 20 від 04.07.2017 «Про притягнення до матеріальної відповідальності за речове майно, що не вислужило термін носіння солдата ОСОБА_1 » за шкоду, завдану державі в особі військової частини НОМЕР_1 , яка виникла внаслідок порушення строків носіння відповідного майна у зв`язку зі звільненням відповідача за обвинувальним вироком суду солдата ОСОБА_1 було притягнуто до матеріальної відповідальності на суму 3115,24 грн. згідно довідки - розрахунку №60 від 04.07.2017.

Крім того, позивач зазначив, що згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 23 від 04.07.2017 «Про притягнення до матеріальної відповідальності за втрачене інвентарне речове майно солдата ОСОБА_1 » за шкоду, завдану державі в особі військової частини НОМЕР_1 , яка виникла внаслідок втрати інвентарного речового майна ( мішка спального, костюму для захисту від води), отриманого згідно накладної №4179 від 10.10.2016 солдата ОСОБА_1 було притягнуто до матеріальної відповідальності на суму 965 грн. згідно довідки - розрахунку №59 від 04.07.2017.

02.04.2018 на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №81 молодшого сержанта ОСОБА_1 звільнено з військової служби за обвинувальним вироком, який набрав законної сили та виключено зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .

Так, слід зазначити, що із змісту наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 02.04.2018 №81 вбачається, що утримання коштів в сумі 4080,24 грн. на виконання наказів командира військової частини НОМЕР_1 від 04.07.2017 №20 та 23 станом на час прийняття відповідного наказу здійснено не було.

Враховуючи ту обставину, що накази командира військової частини НОМЕР_1 «Про притягнення до матеріальної відповідальності ОСОБА_1 були прийняті 04.07.2017, фактично командир військової частини був обізнаний про порушення прав військової частини.

Отже, суд зазначає, що строк звернення позивача до суду з вимогою про стягнення збитку пропущено, оскільки фактично ОСОБА_1 було притягнуто до матеріальної відповідальності на суму 4080,24 - 04.07.2017.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Слід зауважити, що правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду виникли у період 2017 року, водночас з даним позовом до суду військова частини НОМЕР_1 звернулася 08.04.2020, тобто з порушенням строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

У статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи. Таким чином, позивачеві слід надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачу звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені ст. 122 КАС України.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки може бути усунені позивачем шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження обставин, що свідчать про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачу своєчасно реалізувати право на звернення до суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.
Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки, визначені цією ухвалою, продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя Панова Г. В.