Справа № 420/7255/19
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

21 квітня 2020 р.м.ОдесаСправа № 420/7255/19

Суддя П'ятого апеляційного адміністративного суду Крусян А.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 січня 2020 року у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області до Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27.01.2020р. задоволено позов Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області до Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області про скасування постанови.

На зазначене рішення суду Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження та відстрочити сплату судового збору, посилаючись на повну відсутність фінансування на виплату судового збору.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені ст. 287 КАС України.

Частиною 6 ст. 287 КАС України визначено, що апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом 10 днів з дня його проголошення.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваного рішення суду Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області отримало 30.01.2020р. /а.с. 47/, тобто останній день подання апеляційної скарги є 10.02.2020р.

Проте апеляційна скарга подана 30.03.2020р. /а.с. 52/, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянтом з зазначенням поважних причин пропуску строку не подано.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених КАС України, зокрема ст. ст.286 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Дослідивши причини, на які посилається апелянт щодо підстав пропущення строку звернення до суду, суд вважає за необхідне зобов'язати апелянта надати суду інші поважні причини пропуску строку звернення до апеляційного суду.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Що стосується суб'єктів владних повноважень, які фінансується з Державного бюджету України, слід зазначити, що в частині видатків на оплату судового збору держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

Наведене кореспондується з пунктами 44, 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року №228, за змістом яких штатні розписи бюджетних установ затверджуються в установленому порядку у місячний строк з початку року. До затвердження в установленому порядку кошторисів використання бюджетних коштів підставою для здійснення видатків бюджету є проекти зазначених кошторисів (з довідками про зміни до них у разі їх внесення), засвідчені підписами керівника установи та керівника її фінансового підрозділу або бухгалтерської служби. У разі коли бюджетний розпис на наступний рік не затверджено в установлений законодавством термін, в обов'язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення), а під час складання кошторисів на наступний рік враховуються обсяги здійснених видатків.

Відсутність затвердженого кошторису суб'єктів владних повноважень й відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору унеможливлюють звільнення чи відстрочення сплати судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що апелянтом не надано доказів, що були б підставою для відстрочення або звільнення від сплату судового збору, таким чином клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 5 ст. 296 КАС України, оскільки апелянтом не надано до апеляційної скарги документ, що підтверджує сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду.

Законом України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з Законом України "Про судовий збір" за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, відповідно до Закону України "Про судовий збір" судовий збір у розмірі 2881,50 грн. за подачу апеляційної скарги до П'ятого апеляційного адміністративного суду повинно бути перераховано або внесено на рахунок відкритий на ім'я Державної казначейської служби України (банк -Казначейство України (ЕАП), код банку 899998), за кодом класифікації доходів бюджету 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)", відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди): на рахунок НОМЕР_1, отримувач - УК у м. Одесі/Приморський р-н/22030101, код за ЄДРПОУ отримувача - 38016923.

Разом з цим, згідно із п. 3 р. 6 «Прикінцеві положення» КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, ст. 169 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо залишення позовної заяви без руху продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов'язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Пунктом 1 постанови від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020р., Кабінетом Міністрів України постановлено установити з 12.03.2020р. до 24.04.2020р. на усій території України карантин.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 169, 287, 296, 298, 299 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області залишити без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надати апелянту 10-денний строк з моменту отримання копії ухвали, який спливає не раніше закінчення дії карантину встановленого Постановою Кабінету Міністрів Країни від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Роз'яснити апелянту, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст.298, 299 КАС України, протягом п'яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків апеляційна скарга буде повернута скаржнику або буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Крусян А.В.