Справа № 755/340/20
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2020-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 квітня 2020 року м. Київ № 755/340/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Балась Т.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича про визнання протиправним рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича, в якому просить суд:

- визнати рішення інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 з обслуговування лівого берегу Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича про тимчасове затримання і доставлення транспортного засобу МАЗДА 3, номерним знак НОМЕР_1 на спеціальний майданчик (стоянку) - протиправним.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11.01.2020 адміністративну справу №755/340/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича про визнання протиправним рішення, передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Питання про відкриття провадження у справі Дніпровським районним судом міста Києва не вирішувалось.

За результатом автоматизованого розподілу вказану позовну заяву передано на розгляд судді Окружного адміністративного суду міста Києва Балась Т.П.

Частиною 2 статті 30 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана. Цією ж статтею встановлено, що спори між адміністративним судами щодо підсудності не допускаються.

Таким чином, за наведених підстав справа підлягає прийняттю до провадження.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, за подання до адміністративного суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14.11.2019 № 294-IX установлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 гривень.

Таким чином, під час звернення до суду з даним адміністративним позовом позивачеві належало сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Разом з тим, доказів сплати судового збору позивач до позовної заяви не приєднав.

До позовної заяви позивачем долучено клопотання, у якому позивач просить звільнити його від сплати судового збору з огляду на скрутне матеріальне становище у зв`язку з безробіттям та перебування на його утриманні трьох малолітніх дітей. На підтвердження вказаних обставин надав суду копії свідоцтва про народження трьох дітей.

Розглядаючи дане клопотання по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, звільнити, відстрочити або розстрочити сплату судового збору суд може виключно за наявності сукупності таких умов: скрутне майнове становище позивача та наявність однієї з обставин, перелік яких визначено у пунктах 1-3 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Суд зазначає, що позивач відноситься до категорій осіб, зазначених у пункті 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, належних доказів того, що майновий стан позивача виключає можливість оплати ним судових витрат позивач до клопотання про звільнення від сплати судового збору не додав.

З урахуванням викладеного, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Суд також звертає увагу позивача на інші недоліки позовної заяви, що полягають у наступному.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд зазначає, що правову категорію «зміст позовних вимог» слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Водночас позовні вимоги у частині визнання протиправним рішення інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 з обслуговування лівого берегу Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича про тимчасове затримання і доставлення транспортного засобу МАЗДА 3, номерним знак НОМЕР_1 на спеціальний майданчик (стоянку), не дають можливості з`ясувати, яке саме рішення належить визнати протиправними та скасувати з метою захисту порушених прав позивача за наслідками розгляду справи.

Відповідно до частини 7 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Позивач всупереч вимог наведеної норми копію рішення інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 з обслуговування лівого берегу Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича про тимчасове затримання і доставлення транспортного засобу МАЗДА 3, номерним знак НОМЕР_1 на спеціальний майданчик (стоянку) до позовної заяви не приєднав, як і не надав до суду клопотання про його витребування.

Відтак, позивачеві необхідно надати до суду виправлену позовну заяву із зазначенням в ній конкретного рішення відповідача (дата, номер), яке позивач бажає оскаржити, а також долучити оригінал або належним чином засвідчені копії оскарженого рішення, або клопотання про їх витребування у разі його відсутності у позивача.

Суд звертає увагу, що відповідно до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Ураховуючи викладене суд зазначає, що позовні вимоги ОСОБА_1 не відповідають вимогам статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України та потребують уточнення, шляхом приведення їх у відповідність до вищевказаних положень статті.

Частиною 4 цієї ж статті передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до частини 4 та 5 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, що затверджений наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Додані до позовної заяви письмові копії позивачем у спосіб, передбачений законодавством, не засвідчені.

Суд також зазначає, що у позовній заяві в якості третіх осіб зазначено Департамент патрульної поліції м. Києва, Державне підприємство Міністерства внутрішніх справ України «Інформ-ресурси», Комунальне підприємство «Центр організації дорожнього руху».

Відповідно до частин 2, 4 та 5 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, питання про залучення до участі в справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, повинен вирішувати суд. Зазначення позивачем у позовній заяві третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, судом розцінюється як клопотання позивача про залучення таких третіх осіб до участі в справі.

Натомість у позовній заяві позивачем не зазначено, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, що своєю чергою є обставиною, яка перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відтак позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви слід належним чином обґрунтувати, на яких підставах третіх осіб, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача або відповідача, належить залучити до участі у справі

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- оригіналу документу про сплату (доплату) судового збору за подання позовної заяви, що має немайновий характер, оформленого відповідно до вимог чинного законодавства, за належними реквізитами та у розмірі, визначеному статтею 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI;

- уточненої позовної заяви з урахуванням зауважень суду, а саме:

- привести зміст позовних вимог у відповідність до положень статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України;

- зазначити конкретне рішення відповідача (дата, номер), яке позивач бажає оскаржити;

- зазначити, яким чином рішення у даній справі вплине на права та інтереси Вишгородської районної державної адміністрації та належним чином обґрунтувати, на яких підставах третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача або відповідача, належить залучити до участі у справі у кількості примірників відповідно до кількості учасників справи;

- копії оскаржуваного індивідуального акту або клопотання про його витребування.

- копій усіх доданих до позовної заяви доказів, засвідчених належним чином;

Керуючись статтями 160, 161, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

1.Прийняти до провадження адміністративну справу №755/340/20 за позовом ОСОБА_1 до інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича про визнання протиправним рішення.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора роти №3 батальйону №1 полку №2 старшого лейтенанта поліції Лисенко Олександра Віталійовича про визнання протиправним рішення, - залишити без руху.

3. Позивачеві у десятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

4. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала про набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.П. Балась