Справа № 160/2690/20
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2020-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 квітня 2020 року Справа №160/2690/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В. розглянувши клопотання представника Дніпровської міської ради про вступ у справу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача та здійснення розгляду справи в загальному порядку в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень

ВСТАНОВИВ:

10.03.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення №4111-1303 від 20.06.2017 винесене ГУ ДФС у Дніпропетровській області про зобов`язання ОСОБА_1 сплатити податкове зобов`язання, а саме: земельний податок з фізичних осіб, податковий період - 2017 рік, сума податкового зобов`язання складає 48 659,00 грн;

- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення №4110-1303 від 20.06.2017 винесене ГУ ДФС у Дніпропетровській області про зобов`язання ОСОБА_1 сплатити податкове зобов`язання, а саме: земельний податок з фізичних осіб, податковий період - 2017 рік, сума податкового зобов`язання складає 175 867,54 грн;

- скасувати податкову вимогу від 12.09.2019 №115645-51 ГУ ДПС у Дніпропетровській області;

- скасувати рішення №115645-51 про опис майна у податкову заставу від 12.09.2019 ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) суддею Юхно І.В. одноособово, розпочато по суті з 10 квітня 2020 року.

10.04.2020 року через канцелярію суду від представника Дніпровської міської ради надійшло клопотання про вступ у справу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, здійснення розгляду справи в загальному порядку за участю представника Дніпровської міської ради.

В обґрунтування клопотання було зазначено, що плата за землю, встановлення пільг та розмірів сплати, відповідно до вимог Податкового кодексу України, відносить до повноважень органів місцевого самоврядування, а саме Дніпровської міської ради.

Органи місцевого самоврядування у правовідносинах щодо розпорядження земельними ділянками комунальної власності (наданні земельних ділянок у користування) діють як органи, через які територіальна громада реалізує повноваження власника земельних ділянок.

Відповідно до вимог Податкового кодексу України плата за землю, встановлення пільг та розмірів сплати відноситься до повноважень органів місцевого самоврядування, а саме: Дніпровської міської ради, а тому вважає, що рішення у цій справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки Дніпровської міської ради.

Крім того вказано, що зазначена справа має суспільно важливий інтерес, оскільки положенням ст. 13, 142 Конституції України передбачено виключне право органу місцевого самоврядування від імені територіальної громади самостійно розпоряджатися землею, яка є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, оскільки доходи від її використання є складовими у формуванні доходів місцевого бюджету.

Виходячи з характеру спірних правовідносин та предмету позовних вимог з урахуванням принципу пропорційності у адміністративному судочинстві, розгляд справи має бути здійснений за правилами загального провадження з викликом сторін.

Розглянувши вищенаведене клопотання Дніпровської міської ради про її залучення до розгляду справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 3 ст.166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно до вимог ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, зокрема, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Справа № 160/2690/20 розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін, розгляд справи по суті розпочато з 10.04.2020.

Згідно ст. ст. 258, 262 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

З аналізу наведених норм вбачаться, що всі процесуальні дії, у тому числі, вступ у справу у якості третьої особи мали бути вчинені протягом 30 днів з дня відкриття провадження у справі.

Проте судом враховано, що згідно змін внесених до КАС України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» від 30 березня 2020 року № 540-IX строки звернення до адміністративного суду продовжено на строк дії такого карантину. Зазначені зміни набрали чинності з 02.04.2020 року.

Враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку, що заява про вступ у справу у якості третьої особи подана у визначений законом строк.

Відповідно до норм ст.10 Податкового кодексу України встановлено, що до місцевих податків та зборів належить, зокрема, податок на майно.

Місцеві ради обов`язково установлюють, зокрема, податок на майно (в частині транспортного податку та плати за землю, крім земельного податку за лісові землі).

Місцеві ради в межах повноважень, визначених цим Кодексом, вирішують питання відповідно до вимог цього Кодексу щодо встановлення податку на майно (в частині податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки) та встановлення збору за місця для паркування транспортних засобів, туристичного збору та земельного податку за лісові землі.

Зарахування місцевих податків та зборів до відповідних місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

За приписами п.288.1 ст.288 Податкового кодексу України встановлено, що, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які укладають договори оренди землі, повинні до 1 лютого подавати контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки переліки орендарів, з якими укладено договори оренди землі на поточний рік, та інформувати відповідний контролюючий орган про укладення нових, внесення змін до існуючих договорів оренди землі та їх розірвання до 1 числа місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися зазначені зміни.

З аналізу наведених норм податкового законодавства вбачається, що орендна плата за землю відноситься до місцевих податків, які справляються до відповідних місцевих бюджетів, встановлення плати за землю віднесено до повноважень місцевої ради, якою у даному випадку є саме Дніпровська міська рада.

При цьому, за нормами Податкового кодексу України, у даному випадку, саме на Дніпровську міську раду покладено обов`язок подавати контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки переліки орендарів, з якими укладено договори оренди землі на поточний рік, та інформувати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області про укладення нових, внесення змін до існуючих договорів оренди землі та їх розірвання до 1 числа місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися зазначені зміни.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне клопотання Дніпровської міської ради про її залучення до розгляду справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, задовольнити та залучити до участі у цій справі Дніпровську міську раду на підставі ч.2 ст.49 Кодексу адміністративного судочинства України.

Щодо клопотання Дніпровської міської ради в частині здійснення розгляду адміністративної справи №160/2690/20 в загальному порядку, суд зазначає наступне.

За положеннями частини 1-2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, ч. 4 ст. 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи положення частини 6 статті 12 та частини 4 статті 257 КАС України заявлений до розгляду спір не віднесено до справ, які розглядаються виключно за правилами загального провадження та не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з приписами частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із частинами першою та третьою статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Водночас частиною четвертною статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років».

Отже, дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім того, у поданому клопотанні Дніпровська міська рада вказує на те, що ця справа має суспільно важливий інтерес, проте не наводить належних обґрунтувань, підтверджених відповідними доказами, щодо наявності значного суспільного інтересу під час розгляду саме справи про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень винесених ГУ ДФС у Дніпропетровській області щодо зобов`язань ОСОБА_1 по сплаті останньою земельного податку з фізичних осіб; не обґрунтовано наскільки сильний об`єктивний вплив може мати рішення у справі на інтереси суспільства в цілому так і щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження за участю учасників процесу.

Таким чином, враховуючи, що дана справа є справою незначної складності та предмет доказування у справі не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання Дніпровської міської ради про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 49, 243, 248, 256, 257 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Дніпровської міської ради про вступ у справу як третьої особи у справі №160/2690/20 - задовольнити частково.

Залучити до участі в справі № 160/2690/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Дніпровську міську раду (; адреса: 49000, м. Дніпро, вул. Д. Яворницького, буд.75) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Встановити третій особі 10-денний строк з дня отримання копії ухвали для подання до суду пояснень щодо позову або відзиву, які мають відповідати вимогам, встановленим статтею 165 КАС України.

Цей строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Копію ухвали направити на адресу учасників справи, третій особі - з копією адміністративного позову.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно