Справа № 640/20302/19
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2020-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2020 року м. Київ № 640/20302/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Фарм-рост"

до Головне управління Державної податкової служби у м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення

від 10 вересня 2019 року №001717405

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія "Фарм-рост" (далі по тексту - позивач, ТОВ "Компанія "Фарм-рост") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі по тексту - відповідач), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10 вересня 2019 року № 001717405.

Позивач не погоджується з винесеним відповідачем податковим повідомленням-рішенням та вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відповідач виявив порушення, яке позивач самостійно виявив та усунув, також нарахував за вказане порушення штраф та оплатив його.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, у зв`язку із тим, що ТОВ "Компанія "Фарм-рост" включено до податкового кредиту податкові накладні на загальну суму ПДВ 553 060,17 грн, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів реєстрації та не зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, що призвело до завищення податкового кредиту за травень 2019 року на 553 060,17 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 квітня 2020 року замінено позивача - Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві в адміністративній справі № 640/20302/19 на Головне управління Державної податкової служби у місті Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, ).

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що Головний управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ "Компанія "Фарм-Рост" за травень 2019 року.

Під час перевірки було встановлено порушення ТОВ "Компанія "Фарм-рост" пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, що призвело до заниження за травень 2019 року позитивних нарахувань, які підлягають сплаті до бюджету на загальну суму 553 060,00 грн, штрафна санкція за вказане порушення передбачено абзацом 2 пункту 123.1 статті 123 Податкового кодексу України.

За результатами вказаної перевірки відповідачем прийнято акт від 02 липня 2019 року № 6733/26-15-12-06.

На підставі вказаного акту податковим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 10 вересня 2019 року № , яким до позивача застосовано штраф у розмірі 128 265,00 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішення, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Вирішуючи спір по суті позовних вимог, Окружний адміністративний суд міста Києва керується наступними мотивами.

Пунктом 75.1 статт 75 Податкового кодексу України передбачено Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Пунктом 76.2 статті 76 Податкового кодексу України, порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Отже, камеральна перевірка є окремим самостійним видом перевірок і не належить ні до планових, ні до позапланових.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Згідно з пунктом 198.6 статті 198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

В акті перевірки встановлено порушення ТОВ "Компанія "Фарм-рост" пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, що призвело до заниження за травень 2019 року позитивних нарахувань, які підлягають сплаті до бюджету на загальну суму 553 060,00 грн, а саме:

згідно податкової декларації з ПДВ за травень 2019 року ТОВ "Компанія "Фарм-рост" сформовано податковий кредит на загальну суму ПДВ 2 041 846, 62 грн, в тому числі: позивачем до податкового кредиту включено податкові накладні ТОВ «Хмельницька міська перша аптека» № 469 від 15 травня 2019 року на загальну суму ПДВ 11 639,17 грн, ТОВ «Ансві-Фарм» № 35 від 15 травня 2019 року на загальну суму ПДВ 1700,17 грн та ТОВ «Нетассіст» № 117 від 14 травня 2019 року на загальну суму ПДВ 58,33 грн, які зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів реєстрації; позивачем до податкового кредити включено податкову накладну ТОВ «Медікал Стріт» на загальну суму ПДВ 1 183 260,50 грн, яка не зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем 19 червня 2019 року було подано до контролюючого органу додаток 1 до податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2019 року та додаток 5 до податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2019 року, що підтверджується відповідними квитанціями №1 та №2 про їх доставку.

Позивачем у позовній заяві зазначено, що при складанні вказаних звітних документів, позивачем було допущено помилку, а саме до додатку 5 до податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2019 року «Розшифровка податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів» було включено податкові накладні періоду виписки значився травень 2019 року, які були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів реєстрації по таких контрагентах: ТОВ «Хмельницька міська перша аптека» на загальну суму ПДВ 11 639,17 грн, ТОВ «Ансві-Фарм» на суму ПДВ 1700,17 грн та ТОВ «Нетассіст» на суму ПДВ 58,33 грн, а також включено податкову накладну по ТОВ «Медікал Стріт» на суму ПДВ 539 662,50 грн., яка не зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних. Всього було помилково включено накладні на суму ПДВ 553 060,17 грн.

Отже, внаслідок такої помилки, відбулося завищення податкового кредиту за травень 2019 року на 553 060,17 грн.

Разом з тим матеріали справи містять уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, з яких вбачається, що позивачем задекларовано у рядку 10.1 Б (оподатковуються за основною ставкою) дозволений податковий кредит в сумі 1 488 786,00 грн та в рядку 17 Б - усього податкового кредиту в сумі 1 591 303,00 грн. Відповідно до квитанції № 1 вказаний розрахунок отриманий відповідачем 29 липня 2019 року.

Таким чином, уточнене позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується до державного бюджету (рядок 18) та становить 1 067 342,00 грн шляхом його збільшення на 553 060,00 грн, доплачено ПДВ за червень 2019 року в сумі 154 897,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 2820 від 29 липня 2019 року.

Крім того, позивачем самостійно нараховано у зв`язку з виправленням помилки штраф в сумі 16 592,00 грн (553 060,00 грн 3%), який оплачений, що підтверджується платіжним дорученням № 2830 від 20 серпня 2019 року.

Відповідно до пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України, у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Зазначено норма зобов`язує платника податку надіслати до контролюючого органу уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою уточнюючого розрахунку, чинного на час подання, або виправити помилку шляхом відображення уточнюючих показників у складі поточної декларації за будь-який наступний податковий період.

Пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України визначено, платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.

Отже, пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України встановлено обмеження щодо подачі уточнення показників поданої звітності лише у разі проведення документальної планової або позапланової перевірки.

Тому у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації.

Таким чином, після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки платник має право подавати уточнюючі розрахунки, а контролюючий орган, приймаючи відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками такої камеральної перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 19 серпня 2019 року у справі № 815/4013/14.

Судом встановлено, що помилка позивача у невірному відображенні суми ПДВ у розмірі 553 060,00 грн була самостійно відкоригована у серпня 2019 року, шляхом надання до податкового органу уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виправлених помилок за період травень 2019 року, у зв`язку з чим позивачем було самостійно нараховано суму штрафу у розмірі 13 576,00 грн. (3% від суми 553 060,00).

При цьому, жодних зауважень до поданого уточнюючого розрахунку відповідач під час розгляду справи не висловлював.

Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки платником податків відкориговані дані по декларації за травень 2019 року шляхом подання уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань до моменту прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність винесення оскаржуваного рішення, з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ "Компанія "Фарм-рост" підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Фарм-рост" - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 10 вересня 2019 року № 001717405.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Фарм-рост" (03045, м. Київ, вул. Новопирогівська, буд. 62-А, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2073 (дві тисячі сімдесят три) гривні 97 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Рішення суду, відповідно до частин першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова