Справа № 640/8204/20
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2020-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 квітня 2020 року м. Київ №640/8204/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Васильченко І.П. ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1

до Державної судової адміністрації України

про визнання протиправним та нечинним наказу від 08.04.2020 №169, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася через електронний кабінет системи "Електронний суд" до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в якій просить суд:

- призупинити дію Наказу №169 від 08.04.2020 і заборонити проводити засідання з використанням комплексу технічних засобів та програмного забезпечення « EasyCon »;

- визнати протиправним та нечинним Наказ ДСАУ № 169 від 08.04.2020 у повному обсязі.

Відповідно до п.п. 3 та 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись із позовною заявою позивача, суд встановив, що вона не відповідає вимогам ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Відповідно до статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина друга).

Згідно з пунктом 15 розділу VІІ "Перехідних положень" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (підпункт 15.1); позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів (підпункт 15.2); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (підпункт 15.3).

Відповідно до розділу VІІ "Перехідних положень" КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Станом на день подачі позову Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не почала функціонувати, тому відсутня можливість зареєструвати офіційні електронні адреси в цій системі та подати процесуальні документи в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді.

Таким чином, враховуючи те, що станом на день звернення до суду через електронний кабінет ЄСІТС не розпочала функціонування, слід дійти висновку, що станом на день звернення до суду та на день постановлення даної ухвали позивачем (представником) не виконано вимоги щодо подання позовної заяви у письмовій формі на паперовому носії, що є недоліком, який слід усунути.

Згідно ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з цим, позивач просить звільнити його від сплати судового збору. В обґрунтування зазначеного клопотання позивач зазначає, що він перебуває у ЗІСО та немає коштів на сплату судового збору.

При цьому, вирішуючи по суті заявлене позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає про наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, згідно з ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд звертає увагу на те, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору або його звільнення.

При цьому, згідно з приписами ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, позивачем додано довідку Харківського слідчого ізолятору від 23.03.2020 №12/9-08 про те, що баланс на рахунку у вказаній установі станом на 23.03.2020 становить 0, 00 грн.

Разом з тим, суд критично ставиться до наданих позивачем документи, як до підстав для звільнення його від сплати судового збору, оскільки такі документи не підтверджують в повній мірі скрутне матеріальне становище позивача, тобто, надані ним документи є недостатніми.

Так, на підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані:

довідка про доходи;

довідка про склад сім`ї, наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї;

банківські документи про відсутність на рахунку коштів;

довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Приймаючи до уваги вищевикладене, враховуючи відсутність достатніх доказів позивача про скрутний майновий стан та відсутність коштів на сплату судового збору, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Приписами пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано який подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Нормами ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" визначено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.

При цьому. суд звертає увагу на положення ч. 3 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В контексті наведеного необхідно також зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено, зокрема, шляхом зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта.

Так, однією з позовних вимог позивача є вимога щодо призупинення дії Наказу №169 від 08.04.2020 і заборонити проводити засідання з використанням комплексу технічних засобів та програмного забезпечення « EasyCon », проте, вказана вимога підпадає під дію ст. 151 КАС України, однак клопотання про забезпечення позову позивачем оформлено не було.

Окрім того, у разі звернення до суду з клопотанням про забезпечення позову, також сплачується судовий збір у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачеві необхідно уточнити зміст позовних вимог, визначитись з клопотаннями по справі та відповідно сплатити судовий збір у сумі, яка буде відповідати заявленим позовним вимогам та клопотанням, керуючись приписами Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 цієї ж статті).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява, подана через електронний кабінет не відповідає вищевказаним вимогам положень ст. 160 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: позовної заяви у паперовій формі, приведеної у відповідність до вимог ст. 160 КАС України та належним чином завірених копій доданих до позову матеріалів (разом з копіями такої заяви для направлення сторонам).

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, Окружний адміністративний суд м. Києва -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Вєкуа Н.Г.