Справа № 420/3093/20
Суддя: Балан Я.В.
Дата ухвалення: 2020-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3093/20
УХВАЛА

17 квітня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Балан Я.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про визнання дій протиправними, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про:

визнання протиправним надання інформації до відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, яка міститься у відповідях на Вимоги державного виконавця №467/23 від 22.06.2016 року та №467/20.1/23 від 20.03.2019 року, у листах пенсійного фонду України №25145/07-10 від 05.08.2016 року та №1829/06-30 від 18.01.2019 року.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2020 року, вищевказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем.

16 квітня 2020 року, на офіційну електронну адресу Одеського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 , надійшла заява про усунення недоліків разом з позовною заявою та заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду (вх. №ЕП/5511/20 від 16.04.2020р.).

Розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від 16 квітня 2020 року, суд дійшов висновку, що недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2020 року усунуті частково.

Зокрема, у позовні заяві від 16 квітня 2020 року, ОСОБА_1 , просить суд:

визнати протиправним надання до відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України інформації про те, що «На виконання постанови Одеського окружного суду від 17.12.2012 року у справі №2а/1570/8165/2011 управлінням Фонду ОСОБА_2 І.А ОСОБА_3 , як учаснику бойових дій, проведено перерахунок пенсії, відповідно до подання управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУ МВС України в Одеській області від 29.09.2011 №14/1029 з урахуванням процентної надбавки у розмірі 35% грошового забезпечення за період з 13.08.2008 30.09.2010. За результатами перерахунку ОСОБА_1 було донараховано 2 357,92 грн., які залишаються не виплаченими у зв`язку з відсутністю бюджетного фінансування», яка міститься у відповіді на Вимогу державного виконавця № 467/23 від 22.06.2016 року у листі Пенсійного фонду України від 05.08.2016 року № 25145/07-10;

визнати протиправним надання до відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України інформації про те, що « За інформацією головного управління пенсійного фонду України в Одеській області на виконання постанови Одеського окружного суду від 17.12.2012 року у справі № 2а/1570/8165/2011 головним управлінням 05.06.2013 ОСОБА_1 проведено перерахунок пенсії за період з 13.08.2008 по 30.09.2010. Доплата по перерахунку за період з 13.08.2008 по 30.09.2010 в сумі 2 357,92 грн. була виплачена ОСОБА_1 разом із пенсією за вересень 2016 року», яка міститься у відповіді на Вимогу державного виконавця № 467/20.1/23 від 20.03.2019 року у листі Пенсійного фонду України від 18.01.2019 року № 1829/06-30.

Суд зазначає, що предметом позовної заяви ОСОБА_1 , по адміністративній справі №420/3093/20 є виключно надання Пенсійним фондом України інформації, що не відповідає дійсності.

Суд звертає увагу, що суми належних ОСОБА_1 , коштів та підстави закриття виконавчого провадження №49868375 - не є предметом розгляду адміністративної справи №420/3093/20.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що згідно з ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.4 ст.79 КАС України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Позивачем не було надано достатньо доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Зокрема доказів, що надана Пенсійним фондом інформація, а саме, що на виконання постанови Одеського окружного суду від 17.12.2012 року у справі №2а/1570/8165/2011 позивачеві проведено перерахунок пенсії проте не виплачено донараховану суму у зв`язку з відсутністю бюджетного фінансування (лист Пенсійного фонду України від 05.08.2016 року №25145/07-10) та що позивачеві проведено перерахунок пенсії за період з 13.08.2008 року та доплата по перерахунку у сумі 2 357,92 гривень була виплачена ОСОБА_1 , разом із пенсією за вересень 2016 року (лист Пенсійного фонду України від 18.01.2019 року № 1829/06-30).

Статтею 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, у порушення п.5.ч.5 статті 160 КАС України позивачем викладено обставини якими обґрунтовуються позовні вимоги, проте не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, статтею 123 КАС України, встановлені наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду ОСОБА_1 , зазначив, що про оскаржувані листи дізнався з відзиву на позовну заяву по адміністративній справі №420/1295/20 (суддя Стефанов С.О.).

Суд критично ставиться до даних тверджень позивача та зазначає, що про існування, зокрема, листа №1829/06-30 Пенсійного фонду України від 18.01.2019 року, позивач мав реальну можливість дізнатись з відзиву на позовну заяву по адміністративній справі №420/6213/19 (суддя Потоцька Н.В.) від 21.11.2019 року.

Оцінюючи доводи, наведені позивачем для поновлення строку звернення до суду, суд зазначає, що поважними причинами пропуску цього строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, і мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися - не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 18.10.2018 року у справі 826/19196/16, від 31.07.2019 року у праві №0240/3698/18-а.

Крім того, про існування вищевказаного листа зазначено безпосередньо у рішенні Одеського окружного адміністративного суду по адміністративній справі №420/6213/19 (суддя Потоцька Н.В.) від 16 грудня 2019 року: «…Пенсійний фонд України листом від 18.01.2019 №1829/06-30 повідомив державного виконавця, що за інформацією Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області на виконання постанови Одеського окружного адміністративного суду від 17.12.2012 у справі №2а/1570/8165/2011 проведено перерахунок пенсії за період з 13.08.2008 по 30.09.2010…».

Тобто позивачеві достеменно було відомо про існування оскаржуваного листа з отриманого рішення суду.

Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Відтак, суд визнає причини пропуску строку звернення до суду з позовом неповажними.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 зі справи «Пономарьов проти України» роз`яснив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Верховного Суду від 04.10.2019 року по справі №805/3080/18-а.

Суд звертає увагу, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дана правова позиція також висловлена Верховним Судом у постанові по справі №813/3950/17 від 25.10.2018 року.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, поновлення процесуального строку без об`єктивної наявності виключних підстав та наведення відповідних причин є порушенням принципу правової визначеності та порушує права учасників справи на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За практикою Європейського суду з прав людини, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Статтею 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене та факт визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду ОСОБА_1 не поважними, суд зазначає, що позивач має право звернутись до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду вказавши інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі.

Належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного - направляється сторонам, та саме за поданим належним чином оформленим позовом, суд вирішує питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд роз`яснює, що недоліки позовної заяви необхідно усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України та його копій відповідно до кількості учасників справи, доказів по справі зазначених судом, заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з зазначенням інших обставин та наданням доказів на підтвердження їх поважності.

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Також, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» у Кодексі адміністративного судочинства України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) розділ VI «Прикінцеві положення» доповнено пунктом 3 такого змісту: «…3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)…».

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що у випадку необхідності продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), позивачеві належить звернутися до суду з заявою про продовження процесуального строку у відповідності до ч.2 ст.121 КАС України, до закінчення встановленого судом строку.

Керуючись ст.ст.2, 79, 94, 121, 132, 133, 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви по адміністративній справі №420/3093/20.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня отримання копії ухвали про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви позивачем.

В іншому випадку позов буде повернутий позивачеві.

У випадку необхідності продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), позивачеві належить звернутися до суду з заявою про продовження процесуального строку у відповідності до ч.2 ст.121 КАС України, до закінчення встановленого судом строку, надіславши її на офіційну електронну адресу Одеського окружного адміністративного суду - .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею в порядку ст. 256 КАС України та відповідно до ст.294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя Балан Я.В.