Справа № 340/546/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/546/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області та Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Большакова Р.В., звернулась до суду з позовною заявою, в подальшому уточненій (а.с.53-59), в якій просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області (надалі відповідач-1) про накладення штрафу у розмірі 20865 грн. від 26.11.2019 року № 5 на суб`єкта господарювання фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 та закрити справу;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 23.01.2020 року № 23.2-8/2/1096 Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів - Держпродспоживслужби (надалі відповідач-2) за результатами розгляду скарги від 19.12.2019 року суб`єкта господарювання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідачем-1 застосовано штрафні санкції до позивача, на підставі п. 19 ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин». Передумовою застосування штрафних санкцій за твердженням відповідача є встановлення перевіркою таких порушень, які створюють загрозу життю або здоров`ю людей чи тварин, водночас, зафіксовані порушення не створюють загрозу життю або здоров`ю людей чи тварин. Представник позивача зазначає про те, що позивачем взагалі не було допущено деякі порушення, які зазначені в акті перевірки. Крім того представником позивача зазначено про протиправність рішення відповідача-2 про відхилення скарги на постанову про застосування штрафу, оскільки вона була розглянута за межами строку встановленого законом.

Ухвалою судді від 24.02.2020 року адміністративний позов залишено без руху (а.с.47).

Після усунення недоліків, ухвалою судді від 16.03.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі та встановлено строки для надання відзиву та відповіді на відзив (а.с.62).

Від ГУ Держспоживслужби в Кіровоградській області надійшов відзив на позов, в якому позовні вимоги не визнаються з підстав законності винесення постанови про накладення штрафу, посилаючись на те, що під час перевірки було встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 вимог Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" про що був складений припис. Під час перевірки виконання вимог припису встановлено невиконання деяких його вимог, що і стало підставою для застосування штрафу.

Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надала відзив на позов, в якому просила відмовити в задоволенні позову, підстав правомірності винесення спірної постанови та рішення. Крім того, зазначено, що розгляд скарги ФОП ОСОБА_1 на постанову про накладення штрафу був проведений протягом строку встановленого законом.

Ухвалою суду від 09.04.2020 року витребувані додаткові докази у справі та відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача-1 щодо розгляду справи з викликом сторін (а.с.150-151).

Дослідивши докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

Згідно Витягу з державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Ландирєва Світлана Володимирівна зареєстрована як фізична особа-підприємець з 30.07.1997 року, основним видом діяльності вказано 56.10 діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування (а.с.148-149).

На підставі наказу ГУ Держпродспоживслужби в Кіровоградській області №1731 від 25 липня 2019 року проведена планова перевірка у формі інспектування потужності кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ФОП ОСОБА_1 щодо додержання вимог Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» (а.с.106-107), за результатами якої складено акт проведення планового заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку гігієнічних вимог щодо поводження з харчовими продуктами №37 від 16 серпня 2019 року, яким встановлені порушення вимог Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» (а.с.108-117). В акті ФОП ОСОБА_1 зазначила про відсутність пояснень, зауважень або заперечень до акту перевірки.

За наслідками проведеної перевірки ГУ Держпродспоживслужби в Кіровоградській області винесено припис №24 від 16 серпня 2019 року про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), яким вимагалось усунути виявлені порушення та повідомити про усуненні порушення у строк до 15 вересня 2019 року (а.с.118-119), який вручено ФОП ОСОБА_1 особисто.

Інформації про оскарження зазначеного припису ФОП ОСОБА_1 суду не надано. Також позивачкою не наведено даних про інформування відповідача-1 про виконання вимог припису №24 від 16.08.2019 року.

Для перевірки стану виконання ФОП ОСОБА_1 припису ГУ Держпродспоживслужби в Кіровоградській області про усунення порушень вимог законодавства від 16.08.2019 №24 видано наказ від 01.11.2019 року №2705 про проведення позапланового заходу (інспектування) щодо стану виконання у термін з 07.11.2019 по 08.11.2019 та складено направлення на проведення заходу від 07.11.2019 №2605 (а.с.120-121).

За результатами проведення позапланового заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти у кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ФОП ОСОБА_1 був складений акт №80 від 08.11.2019 року, в якому зафіксовані 7 видів порушень вимог Закону України №771 (а.с.122-133), а саме:

- п.1 на кухні в місцях з обмеженим доступом брудно, зокрема під столом з інвентарем та між тумбами та холодильниками, чим порушено п.1 ч.1 ст.41 ЗУ 771;

- п.2 на підлозі кухні частково не усунені пошкодження кахлевого покриття, на стіні біля газового лічильника частково відсутнє покриття, що не запобігає відпаданню часток конструкції, чим порушено п.1 ч.1,2 ст.42 ЗУ 771;

- п.3 поверхня дверей кухні при вході до залу зроблена з поглинаючих вологу матеріалів, з пошкодженнями, що не забезпечує легке чищення та у разі потреби дезінфекцію, чим порушено п.4 ч.1 ст.42 ЗУ 771;

- п.4 не забезпечено покриття столів, на яких проводиться обробка харчових продуктів, гладкими, нержавіючими, нетоксичними, придатними до миття матеріалами та утримання їх в непошкодженому стані, чим порушено п.5 ч.1 ст.42 ЗУ 771;

- п.5 ФОП ОСОБА_1 не забезпечено проходження навчання персоналу щодо гігієнічних вимог до обігу харчових продуктів у цього оператора ринку та встановлення періодичності такого навчання, чим порушено п.2 ч.1 ст.48 ЗУ 771;

- п.6 на потужності не ведеться контроль температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів в холодильних та морозильних камерах. Відсутнє обладнання для його ведення (термометр) та відповідні записи, чим порушено п.5 ч.1 ст.49 ЗУ 771;

- п.7 поліетиленові пакети зберігаються поруч з брудними ганчірками, що не унеможливлює їх забруднення, чим порушено п.2 ч.1 ст.50 ЗУ 771.

У графі «пояснення, зауваження або заперечення» акту перевірки ФОП ОСОБА_1 зазначила про те, що порушення будуть усунені, другий примірник акту перевірки вона отримала особисто 11.11.2019 року.

За результатами здійснення заходів державного контролю головним спеціалістом відділу безпечності харчових продуктів ГУ Держпродспоживслужби в Кіровоградській області протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми від 12 листопада 2019 року №2, в якому зазначено про невиконання ФОП ОСОБА_1 вимог припису від 16 серпня 2019 року №24, а саме: пункту 2, 3, 4, 5, 11, 14, 16. У графі «пояснення особи» зазначено ФОП ОСОБА_1 , що порушення будуть усунені, які не були усунені в термін, визначений приписом в зв`язку з хворобою чоловіка (а.с.134-136).

13 листопада 2019 року ФОП ОСОБА_1 вручено повідомлення про розгляд протоколу від 12.11.2019 року №2 (а.с.137).

Головним державним ветеринарним інспектором Багрій А.В. розглянуті матеріали позапланового інспектування ФОП ОСОБА_1 та винесено постанову про накладення штрафу від 26 листопада 2019 року №5, якою за невиконання законним вимог (припису) щодо усунення порушень законодавства про харчові продукти та корми накладено на оператора ринку - ФОП ОСОБА_1 штраф у розмірі у розмірі 20865 грн. (надалі спірна постанова, а.с.138-139).

Не погоджуючись із зазначеною постановою, ФОП ОСОБА_1 звернулась зі скаргою до заступника голови Держпродспоживслужби (а.с.34-38), розглянувши яку Держпродспоживслужба винесла рішення №23.2-8/2/1096 від 23.01.2020 року, яким залишено постанову головного державного ветеринарного інспектора ГУ про накладення штрафу від 26.11.2019 року без змін, а скаргу без задоволення (надалі спірне рішення, а.с.39).

Вважаючи протиправною постанову про накладення штрафу та рішення про відхилення скарги, представник позивачки звернувся з даним позовом до суду.

Розглядаючи спірні правовідносини, суд виходить з положень частини 2 статті 19 Конституції України, за якою органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, визначає Закон України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».

У вказаному Законі під державним контролем розуміється діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог; при цьому під компетентним органом розуміється центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини (пункти 9, 20 частини 1 статті 1).

Таким центральним органом виконавчої влади відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667, є Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба).

Відповідно, Головне управління Держапроспож служби в Кіровоградській області є територіальним органом Держпродспоживслужби (пункт 1 Положення про Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, в місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12.04.2017 №209).

Згідно частини 3 статті 7 вказаного вище Закону територіальні органи виконують повноваження компетентного органу в межах відповідних адміністративно-територіальних одиниць.

Таким чином, Головне управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області уповноважене здійснювати на території Кіровоградської області державний контроль відповідно до Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».

Стосовно правомірності винесення спірної постанови, суд зазначає наступне.

Згідно пункту 55 статті 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» оператор ринку харчових продуктів (далі - оператор ринку) - суб`єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об`єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. До операторів ринку належать фізичні особи, якщо вони провадять діяльність з метою або без мети отримання прибутку та займаються виробництвом та/або обігом харчових продуктів або інших об`єктів санітарних заходів. Оператором ринку також вважається агропродовольчий ринок.

Закон України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» визначає правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавства про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких побічних продуктів на митну територію України.

Отже, позивач підпадає під дію Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» як оператор ринку, оскільки є суб`єктом господарювання, в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється реалізація та/або обіг харчових продуктів у кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Згідно частини 7 статті 18 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» державний контроль у формах інспектування та аудиту здійснюється із застосуванням актів державного контролю; акт державного контролю має містити вичерпний перелік питань для перевірки дотримання оператором ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин; кожне таке питання повинно містити посилання на вимогу нормативно-правового акта (статтю, частину, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає дотриманню оператором ринку; якщо за результатами інспектування або аудиту виявлено невідповідність, в акті державного контролю наводиться детальний опис відповідних порушень законодавства; акт державного контролю складається у двох примірниках, один з яких вручається оператору ринку протягом трьох робочих днів з дня його складення.

Оцінюючи надані суду докази щодо здійснення відповідачем заходів державного контролю у формі інспектування кафе позивачки, суд вважає, що такі заходи повністю узгоджувались з наведеними положеннями Закону.

Слід звернути увагу, що під потужностями у Законі України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» розуміються споруди або комплекс споруд, приміщення, будівлі, обладнання та інші засоби, включаючи транспортні засоби, а також територія, що використовуються у виробництві та/або обігу об`єктів санітарних заходів (пункт 69 частини 1 статті 1).

Відповідно до частини 7 статті 20 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» у разі надходження інформації про невідповідність потужностей та об`єктів санітарних заходів установленим законодавством вимогам, виявлену під час здійснення державного контролю, оператор ринку зобов`язаний вжити необхідних заходів для усунення такої невідповідності.

Як убачається з матеріалів справи, позивачкою не усунені усі виявлені під час здійснення державного контролю порушення та не оскаржено припис, яким встановлено обов`язок щодо усунення порушень.

Відповідно до пункту 19 частини 1 статті 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» невиконання, несвоєчасне виконання законних вимог (приписів) посадової особи компетентного органу, його територіального органу щодо усунення порушень названого Закону, законодавства про харчові продукти та корми тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі восьми мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» у 2019 році з 1 січня установлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 4173,00 гривні.

Як убачається зі спірної постанови відповідача, на позивача накладено штраф у розмірі 20865,00 грн., що відповідає п`яти мінімальних заробітних плат у 2019 році.

Позивач, як на підставу позову зазначає про невідповідність висновків відповідача-1 щодо встановлення порушень. Відповідач же заперечуючи проти позову зазначає, що під час перевірки встановлено невиконання вимог припису, яким встановлені порушення.

Досліджуючи порушення не усунення яких і стало підставою для притягнення до відповідальності, суд зазначає наступне.

У спірній постанові зазначено, що під час перевірки виконання вимог припису №24 від 16.08.2019 року встановлено не виконання оператором ринку за переліком порушень - 10 пунктів. Водночас, в акті перевірки №80 від 08.11.2019 року зафіксовано не усунення позивачем недоліків по 7 порушеннях. Саме така ж кількість порушень « 7» відображена і в протоколі №2 від 12.11.2019 року. Тобто в спірній постанові зазначено три порушення, які не були зафіксовані в акті перевірки №80 від 08.11.2019 року, який в свою чергу є носієм доказової бази.

Не відображені порушення в акті перевірки, як на думку суду, не можуть братись судом до уваги, оскільки належним способом не доведені, оскільки такі порушення не зафіксовані в акті перевірки №80 від 08.11.2019 року.

В пункті 1 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 2 припису №24 від 16.08.2019 р., а саме: перевіряючими особами зафіксовано бруд у місцях з обмеженим доступом. Саме такий недолік зафіксовано у пункті 1 акту перевірки №80 від 08.11.2019 р.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 41 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» потужності, на яких здійснюється виробництво та/або обіг харчових продуктів, повинні підтримуватися в чистому та робочому стані.

Отже, навіть після першої перевірки, позивач не виконала вимоги припису та не усунула порушення вищезазначеної норми Закону. Посилання позивачки про те, що нею під час перевірки фактично було усунено цей недолік (підняття помідора з підлоги) не приймаються судом, з огляду на встановлений обов`язок підтримувати в чистому стані потужності постійно, а не лише частково під час перевірки. Крім того, у позові не зазначено заперечень щодо бруду на підлозі, що також зафіксовано на відео проведення перевірки. Отже зазначене порушення не було усунуто позивачкою.

В пункті 2 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 3 припису №24 від 16.08.2019 р. а саме: на підлозі кухні частково не усунені пошкодження кахлевого покриття, на стіні біля газового лічильника частково відсутнє покриття, зазначене порушення також відображено в акті перевірки №80 від 08.11.2019 року.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 42 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» конструкція та планування приміщень повинні забезпечувати можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, включаючи захист від забруднення, під час операцій із харчовими продуктами та між такими операціями.

З цією метою приміщення, в яких харчові продукти обробляються та/або переробляються, повинні відповідати таким вимогам:

- для стін та підлоги приміщень використовуються непроникаючі, непоглинаючі, нетоксичні та придатні до миття матеріали, або інші матеріали, які забезпечують можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, включаючи захист від забруднення, під час операцій із харчовими продуктами та між такими операціями;

- стеля (або у разі її відсутності внутрішня поверхня даху) та верхні кріплення побудовані таким чином, щоб запобігати накопиченню бруду, утворенню небажаної плісняви і відпаданню часток конструкції, зменшувати конденсат. Поверхня стелі, висота якої є належною для здійснення операцій, має бути гладкою.

Фактично зазначене у приписі порушення усунено позивачкою лише частково, оскільки як видно із відеозапису проведення перевірки, ФОП ОСОБА_1 зазначає лише про часткове усунення вказаних недоліків, оскільки відсутня покриття частини стіни біля газової плити, на якій готуються страви, а відтак доводи позивачки про незрозумілість порушення відхиляються судом. Більш того, на відео перевірки самою позивачкою зазначено про те, що недоліки на стінах будуть усуватись після того, як будуть замінені меблі.

В пункті 3 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 4 припису №24 від 16.08.2019 р. а саме: поверхня дверей кухні при вході до залу зроблена з поглинаючих вологу матеріалів, з пошкодженнями, що не забезпечує легке чищення та у разі потреби дезинфекції, таке ж порушення зафіксоване в акті перевірки №80 від 08.11.2019 р. у пункті 3.

Як видно із відеозапису проведення перевірки, ФОП ОСОБА_1 стосовно даного порушення зазначає про те, що вона не провела обладнання дверей. Проте, вже у позові заперечила дане порушення, зазначивши про належне фіксування даного порушення, оскільки в актах перевірок не зазначено яка поверхня та із якого матеріалу виготовлені двері, що, як на її думку виключає склад даного порушення.

Приписом зобов`язано позивачку обладнати двері із не поглинаючих вологу матеріалів.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 42 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» конструкція та планування приміщень повинні забезпечувати можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, включаючи захист від забруднення, під час операцій із харчовими продуктами та між такими операціями.

Огляд відеозапису не дає можливості суду візуально встановити із якого матеріалу зроблені двері, водночас відсутність заперечень у двох актах перевірки стосовно того, що двері на кухню виготовлені із поглинаючого вологу матеріалу, дає підставу суду відхилити доводи стосовно відсутності даного порушення.

В пункті 4 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 5 припису №24 від 16.08.2019 р. а саме: не у повній мірі забезпечено покриття столів, на яких проводиться обробка харчових продуктів, гладкими, нержавіючими, нетоксичними, придатними до миття матеріалами та утримання їх в непошкодженому стані. Таке порушення зафіксовано у пункті 4 акту перевірки №80 від 08.11.2019 року.

На відео ФОП ОСОБА_1 зазначає про не усунення цього недоліку через провину постачальника, якому було замовлено нові столи, а також у зв`язку з тим, що її чоловік потрапив до лікарні.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 42 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» конструкція та планування приміщень повинні забезпечувати можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, включаючи захист від забруднення, під час операцій із харчовими продуктами та між такими операціями.

З цією метою приміщення, в яких харчові продукти обробляються та/або переробляються, повинні відповідати таким вимогам: всі поверхні (включаючи поверхню обладнань), що контактують з харчовими продуктами, утримуються у непошкодженому стані, легко чистяться, у разі потреби дезінфікуються та зроблені з гладких, нержавіючих, нетоксичних, придатних до миття матеріалів.

Суд звертає увагу, що приписом №24 від 16.08.2019 року позивачку не лише зобов`язано усунути недоліки, а й зобов`язано надати інформацію про такі усунення. Проте, жодного звернення про неможливість своєчасно виконати вказані у припису недоліки через певні життєві обставини та можливість продовжити термін виконання усунення недоліків ФОП ОСОБА_1 зроблено не було. Представником позивачки до матеріалів позову, як на виконання встановленого недоліку надано копію видаткової накладної №260 від 04.12.2019 року, проте ця накладна виписана вже після проведення позапланової перевірки виконання вимог припису. А відтак, суд відхиляє доводи позивачки щодо даного порушення.

Наведені порушення у пункті 5 та 6 спірної постанови, не були зафіксовані в акті перевірки виконання вимог припису, а відтак не беруться судом до уваги, через їх недоведеність належними та допустимими доказами.

В пункті 7 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 11 припису №24 від 16.08.2019 р. а саме: не забезпечено проходження навчання персоналу гігієнічних вимог до обігу харчових продуктів у цього оператора ринку. Зазначене порушення також зафіксоване в акті перевірки №80 від 08.11.2019 року.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 48 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів» оператори ринку дотримуються таких вимог щодо гігієни персоналу потужностей, який працює у зоні поводження з харчовими продуктами персонал потужностей: періодично проходить навчання щодо гігієнічних вимог до виробництва та обігу харчових продуктів у цього оператора ринку. Періодичність такого навчання встановлюється самим оператором ринку.

Як видно із відео перевірки, ФОП ОСОБА_1 надані санітарні книжки персоналу, який працює в кафе, а на питання щодо проведення перевірок, остання зазначила про те, що навчання проводить кожного дня, водночас наводить теми, які не стосуються гігієни та доказів проведення такого навчання надано не було. Крім того, дане порушення в позові взагалі не спростовується жодним посиланням.

В пункті 8 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 14 припису №24 від 16.08.2019 р. а саме: на потужностях не ведеться контроль температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів в холодильниках та морозильних камерах. Зазначене порушення зафіксовано у пункті 6 акту перевірки №80 від 08.11.2019 року.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 49 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів» оператори ринку дотримуються таких вимог: дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів.

У приписі відповідач-1 зобов`язував позивачку вести температурний режим за видами продуктів із ведення відповідного журналу, проте, такі вимоги також позивачкою не виконано. Суд не приймає до уваги посилання представника позивача про те, що саме відповідач повинен замірювати температуру, оскільки такий обов`язок визначений лише за операторами ринку. Більш того, сама позивачка під час перевірки не надала відповідь на те, який же температурний режим наразі встановлений у холодильниках та морозильних камерах.

Обґрунтовуючи свої вимоги про протиправність оскаржуваної постанови представник позивачки посилається також на те, що допущені ним порушення є незначними, не створюють загрозу життю та здоров`ю людей та були швидко усунуті. Однак, суд не може погодитись із судженням позивача про те, що допущені порушення законодавства не можуть спричинити ризику загрози життю та/або здоров`ю людини та є незначними. Будь-яких доказів того, що температурний режим в холодильній камері підтримувався в належному стані позивачем не надано, в той час як обов`язок щодо контролю температурного режиму покладено саме на оператора ринку. При цьому, судом враховано, що порушення температурних режимів зберігання харчових продуктів може призводити до розвитку та збільшення мікроорганізмів патогенних, умовно патогенних чи хвороботворних мікроорганізмів.

В даному ж випадку, як встановлено в судовому засіданні, під час перевірки був відсутній термометр для фіксації температури та відсутні журнали щодо ведення фіксації температури, що унеможливлює проведення належним чином достовірного контролю за температурним режимом та його дотримання при реалізації харчових продуктів, та може привести до їх псування і як наслідок спричинити шкоду здоров`ю споживачів. Доказів щодо дотримання та контролю відповідних режимів температури холодильника та морозильної камери позивачкою суду не надано.

В пункті 9 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 15 припису №24 від 16.08.2019 р. а саме: не надано підтвердження, що матеріали які використовуються для пакування не є джерелом забруднення. Проте, такого порушення не відображено відповідачем-1 в акті перевірки №80 від 08.11.2019 року, а тому відхиляється судом, з огляду не недоведеність його належними та допустимими доказами.

В пункті 10 спірної постанови зазначено про невиконання вимог пункту 16 припису №24 від 16.08.2019 р. а саме: поліетиленові пакети зберігаються поруч з брудними ганчірками, що не унеможливлює їх забруднення.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 50 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів» оператори ринку під час здійснення пакування харчових продуктів, включаючи первинне пакування, зобов`язані забезпечити дотримання таких вимог: матеріали для первинного пакування зберігаються у спосіб, який унеможливлює їх забруднення.

Огляд відео перевірки, дає підстави суду дійти висновку про те, що позивачкою не було допущено даного порушення, оскільки випадково покладена ганчірка на поличці, де зберігались контейнери та інше пакувальне приладдя, не встановлює склад даного порушення.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що позивачкою все ж такі частково не були усунуті порушення законодавства, встановлені у приписі №24 від 16.08.2019 року.

Відповідно до пункту 19 частини 1 статті 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» невиконання, несвоєчасне виконання законних вимог (приписів) посадової особи компетентного органу, його територіального органу щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми - тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі восьми мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.

Аналізуючи наведені положення суд дійшов висновку, що суб`єкт господарювання звільняється від фінансових та адміністративних санкцій лише в разі виконання вимог припису у повному обсязі та у встановлений строк. В іншому випадку до такого суб`єкта господарювання застосовуються відповідні санкції. При цьому, суд зазначає, що припис, яким зобов`язано позивачку усунути порушення нею оскаржено не було.

Постановою відповідача-1 №5 від 26.11.2019 року, на позивача накладено штраф, передбачений статтею 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», у розмірі 20865,00 грн., що відповідає розміру п`яти мінімальних заробітних плат у 2019 році.

На думку суду, вказані виявлені порушення можуть привести до псування продукції та потрапляння до продуктів шкідливих речовин, і як наслідок до випадків харчових отруєнь, кишкових інфекцій або паразитарних захворювань споживачів, а отже порушення є такими, що несуть загрозу здоров`ю людини, проте до позивачки застосовано штраф за невиконання вимог припису, а не за незначні, як на її думку, порушення.

Разом з тим, не підлягає також задоволенню вимога про закриття провадження у справі, оскільки такими повноваженням щодо даної категорії справ суд не наділений. Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу.

Стосовно правомірності винесення спірного рішення про відхилення скарги позивачки, суд зазначає наступне.

Представником позивача, як на підставу протиправності рішення про відмову в задоволенні скарги позивачки розглянуто поза межами строку визначеного законом.

Згідно пункту 19 статті 66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» скарження постанови у справі в адміністративному (досудовому) порядку здійснюється шляхом подання через орган, який її виніс, скарги до територіального органу компетентного органу вищого рівня або компетентного органу. Скарга, що надійшла, протягом трьох робочих днів передається (надсилається) разом із справою до територіального органу компетентного органу вищого рівня або компетентного органу та розглядається відповідним головним державним інспектором (головним державним ветеринарним інспектором) протягом десяти робочих днів з дня її отримання останнім.

Так, скарга на постанову про накладення штрафу подана позивачкою через ГУ Держпродспоживслужби в Кіровоградській області та отримана ГУ Держпродспоживслужби в Кіровоградській області 27.12.2019 року, що підтверджується рековендований повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.38).

Суду надана копія супровідного листа щодо направлення ГУ Держпродспоживслужба в Кіровоградській області до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 08.01.2020 року №01-1-92-10/20 (а.с.178,179).

Скарга та матеріали справи отримані відповідачем-2 та зареєстровані в установі, що підтверджується штампом від 15.01.2020 року №07/2810, отже відлік десятиденного строку протягом якого відповідач-2 зобов`язаний був розглянути скаргу розпочався 16.01.2020 року (а.с.185-186).

Спірне рішення щодо розгляду скарги, відповідач-2 виніс 23.01.2020 року в межах строку, встановленого законом, а відтак в задоволенні адміністративного позову і в цій частині належить відмовити через безпідставність.

Посилання представника позивача у позові про те, що у спірній постанові про притягнення до відповідальності вказаний протокол №2 від 11 листопада 2019 року, натомість був складений протокол №2 від 12 листопада 2019 року відхиляються судом, оскільки допущена у даті протоколу описка, жодним чином не впливає на встановлені порушення.

У ході розгляду справи доведено правомірність прийнятих відповідачами постанови та рішення та установлено, що вони при цьому діяли на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, тому у задоволенні позову про скасування спірних постанови та рішення слід відмовити.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи конкретні обставини даної справи, в межах заявлених позивачем аргументів, з урахуванням наданих сторонами письмових доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, у зв`язку з чим в задоволенні позову належить відмовити.

Частиною 1 статтею 157 КАС України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Ухвалою суду від 02.04.2020 року вжиті заходи забезпечення позову (а.с.82-83).

Враховуючи викладене та у зв`язку з прийняттям рішення по вказаній справі, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 року.

Оскільки позивачці відмовлено у задоволенні позову, тому підстави для присудження

їй понесених судових витрат на сплату судового збору відсутні.

Керуючись статтями 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області (вул. Тараса Карпи, 84, м. Кропивницький, 25006; ) та Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (вул. Б. Грінченка, 1, м. Київ, 01001; ) про визнання протиправною та скасування постанови.

Скасувати заходи забезпечення позову застосовані ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 р. по справі №340/546/20.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи та Знам`янському міськрайонному відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук