Справа № 460/2836/20
Суддя: Нор У.М.
Дата ухвалення: 2020-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про прийняття позовної заяви до розгляду та
відкриття провадження у справі
16 квітня 2020 року м. Рівне №460/2836/20
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Нор У.М. після одержання позовної заяви
доГоловного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області, у якій позивач просить суд:
визнати дії відповідача із відмови нарахувати за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 та починаючи з 01.01.2016 без обмеження кінцевим строком та виплатити позивачу згідно зі статтями 39, 51 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» доплату до пенсії відповідно до ст.ст. 39,51 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» як непрацюючому пенсіонеру, який проживає в у зоні гарантованого добровільного відселення, в розмірі двох мінімальних заробітних плат, а також додаткову пенсію за шкоду, заподіяну здоров`ю особам, віднесеним до III категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи в розмірі 25 процентів мінімальної пенсії за віком;
зобов`язати відпоідача нарахувати та виплатити позивачу доплату до пенсії відповідно до статті 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» як непрацюючому пенсіонеру, у зоні гарантованого добровільного відселення в розмірі двох мінімальних заробітних плат за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 та починаючи з 01.01.2016 без обмеження кінцевим строком відповідно з урахуванням раніше виплачених сум, а також здійснити перерахунок додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю особам, віднесеним до III категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, відповідно до частини третьої статті 51 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» в розмірі 25 процентів мінімальної пенсії за віком, за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 та починаючи з 01.01.2016 без обмеження кінцевим строком провести відповідні виплати з урахуванням раніше виплачених сум.
Підставою позову є ненарахування та невиплата доплати до пенсії та додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю, згідно зі статтями 39, 50 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».
У позовній заяві міститься клопотання позивача про звільнення, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору на підставі пункту 3 частини першої, частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки предметом позову є захист соціальних прав, а також середньомісячний дохід позивача не перевищує двох розмірів прожиткового мінімуму розрахованого та затвердженого відповідно до закону для осіб, які належать до основних соціальних і демографічних груп населення.
Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).
Згідно з частиною першою статті 8 Закону № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті Закону № 3674-VI передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
З приводу чого суд зазначає, що відповідно до положень частини першої статті 133 КАС України суд вирішує питання про звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати з урахуванням майнового стану сторони. Тобто, саме матеріальне становище сторони є тим визначальним критерієм, який враховується судом при вирішенні питання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.
За таких обставин суд, враховуючи майновий стан ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійшов висновку про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору за подання адміністративного позову в розмірі 840,80 грн до ухвалення судового рішення по справі.
За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 171 КАС України, суддею встановлено, що позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства і вона подана з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Таким чином, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
До позовної заяви позивачем додано клопотання про витребування доказів від 10.04.2020.
Так, за приписами частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.
Проаналізувавши подане клопотання на відповідність вимогам частини другої статті 80 КАС України, дослідивши матеріали позовної заяви суд дійшов висновку про необхідність задля повного та всебічного з`ясування обставин справи та правильного вирішення спору в установлений КАС строк витребувати у відповідача додаткові докази у справі.
Суд враховує, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX, розділ VІ «Прикінцеві положення» КАС України доповнено пунктом 3, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву; та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19).
Керуючись статтями 256, 263, 295 КАС України, суд
Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.
Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору у розмірі 840,80 грн до ухвалення судового рішення по справі.
Прийняти позовну заяву до розгляду.
Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Справа розглядатиметься одноособово суддею Нор У.М.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк після закінчення в Україні карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), але не менше аніж п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали, для подання до суду відзиву на позовну заяву та роз`яснити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам частини другої статті 162 КАС України, до якого додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів від 10.04.2020 задовольнити.
Витребувати у Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області та зобов`язати надати суду у строк подання відзиву на позовну заяву:
- докази на підтвердження перебування позивача на пенсійному обліку із зазначенням виду та підстав призначення пенсії з 01.01.2014.
Роз`яснити відповідачу, що копії документів (письмових доказів) вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (стаття 94 КАС України).
Роз`яснити учасникам справи, що за приписами частини п`ятої статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
У випадку неможливості подання заяв по суті справи у встановлені судом строки, які не можуть бути меншим, ніж строк дії карантину, такі строки вважаються продовженими на термін дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Водночас, під час обрахунку процесуальних строків дні карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), судом не враховуються.
Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання судею та оскарженню не підлягає.

Суддя Нор У.М.