Справа № 826/7192/18
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2020-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2020 року м. Київ № 826/7192/18

Окружний адміністративний суд міста Києва, у складі головуючого судді Вовка П.В., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Азаро Груп» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Азаро Груп» (далі також - ТОВ «Азаро Груп», позивач) із позовною заявою до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - Департамент, відповідач) про визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка виразилась у не внесенні до єдиного реєстру (відповідно до назви реєстру зазначеної в листі) повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 96 від 22 серпня 2016 року та зобов`язати відповідача внести до єдиного реєстру повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 96 від 22 серпня 2016 року.

Ухвалою суду від 30 травня 2019 року справу № 826/7192/18 прийнято до провадження судді Вовка П.В. та встановлено, що її розгляд буде відбуватись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 30 травня 2019 року провадження в адміністративній справі №826/7192/18 було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі №640/3659/19.

Ухвалою суду від 10 лютого 2020 року поновлено провадження у справі №826/7192/18 та продовжено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Департамент як орган державного архітектурно-будівельного контролю не забезпечив внесення інформації, зазначеної у повідомленні про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 96 від 22 серпня 2016 року до єдиного реєстру, чим порушив вимоги чинного законодавства.

Департаментом надано відзив на позовну заяву, в якому контролюючий орган просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем не було надано відповідачу повного переліку документів, які були підставою для внесення змін у зареєстровану декларацію про початок виконання будівельних робіт, що свідчить про відсутність протиправної бездіяльності з боку суб`єкта владних повноважень.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

В С Т А Н О В И В:

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 22 серпня 2016 року №КВ 96 (далі також - декларація) на об`єкт будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва», ІІІ категорія складності, замовником якого було ТОВ «КПО ГАРАНТ» (02091, місто Київ, вулиця Харківське Шосе, 144-А; ).

ТОВ «Азаро Груп» було подано до Департаменту (вх. № 10/26-1206/18 від 12 червня 2017 року) повідомлення про зміну даних у задекларованій декларації про початок виконання підготовчих/будівельних робіт, в якому позивач повідомив про внесення змін до проектної документації:

1) зміна назви замовника ТОВ «КПО ГАРАНТ» на ТОВ «Азаро Груп» (замовник залишився той самий, змінились лише його назва);

2) зміна назви генерального підрядника ТОВ «КПО ГАРАНТ» на ТОВ «Азаро Груп» (генеральний підрядник залишився той самий, змінились лише його назва);

3) проектна документація затверджена замовником наказом в.о. директора ТОВ «Азаро Груп» Короткіна Ігоря Васильовича № 08/06-17 від 08 червня 2017 року (початково в декларації проектна документація була затверджена замовником наказом в.о. директора ТОВ «КПО ГАРАНТ» Рибчака Максима Павловича № 05/05-16 від 05 травня 2016 року);

4) зміна загальної площі будівлі відповідно до проектної документації 2 094, 20 кв.м. (початково в декларації загальна площа будівлі відповідно до проектної документації становила 964, 71 кв.м.);

5) зміна основних показників об`єкта будівництва відповідно до проектної документації, а саме: площа ділянки 0,0793 га, площа забудови 380, 00 кв.м., загальна площа будинку 964, 71 кв.м., загальна площа квартир 731, 10 кв.м., житлова площа квартир 476, 70 кв.м., загальна площа вбудованих приміщень 108, 80 кв.м., загальна площа МЗК 113, 21 кв.м., площа насосної 11,60 кв.м., кількість квартир 6 шт., поверховість 4 поверхи, кількість секція 1 шт. (замість початково зазначених в декларації: площа ділянки 0,0793 га, площа забудови 380, 00 кв.м., загальна площа будинку 2 094,20 кв.м., загальна площа квартир 1 719,30 кв.м., житлова площа квартир 1 125, 50 кв.м., загальна площа вбудованих приміщень 117, 60 кв.м., загальна площа МЗК 127, 10 кв.м., площа насосної 11,60 кв.м., кількість квартир 14 шт., поверховість 8 поверхи, кількість секція 1 шт.;

6) зазначення характеристики житлового будинку: кількість поверхів 8, кількість квартир у житловому будинку та їх площа: усього 14 квартир, загальною площею 1 719, 30 кв.м., житловою 1 125, 50 кв.м. (з них 7 трикімнатних квартир загальною площею 768, 30 кв.м., житловою площею 507,70 кв.м. та 7 чотирикімнатних квартир загальною площею 951, 00 кв.м., житловою площею 617, 80 кв.м.;

7) зазначення загальної площі вбудовано-прибудованих приміщень: 117, 60 кв.м., функціональне призначення нежитлового приміщення (для житлових будинків) - офіси.

До повідомлення додано завірену копію протоколу ТОВ «КПО ГАРАНТ» про зміну назви, завірену копію наказу про затвердження проекту, завірений витяг з проекту із зазначенням нових техніко-економічних показників об`єкта будівництва (далі також - ТЕП).

Також, ТОВ «Азаро Груп» було подано до Департаменту вх. № 073/09/01-1202/4 від 12 лютого 2018 року повідомлення про зміну даних у задекларованій декларації про початок виконання підготовчих/будівельних робіт (далі також - повідомлення), в якому позивачем зазначено про проведення коригування проектної документації (т. 2 а.с. 11-12).

До повідомлення додано: завірену копію протоколу ТОВ «КПО ГАРАНТ» про зміну назви; завірений опис документів, що надаються юридичною особою державному реєстратору для проведення реєстраційної дії, який підтверджує перейменування ТОВ «КПО ГАРАНТ» на ТОВ «Азаро Груп»; завірену копію наказу «Про затвердження проекту» №08/06-17 від 08 червня 2017 року; завірену копію наказу «Про внесення змін до наказу №08/06-17 від 08 червня 2017 року та про затвердження скоригованої проектної документації» №08/02-18 від 08 лютого 2018 року; завірений витяг з проекту із зазначеннях нових ТЕП.

Відповідач листом від 16 лютого 2018 року №073/09-01-2/1602 надав відповідь про те, що повідомлення подано з порушенням установлених вимог, а саме:

- не вірно зазначено найменування органу, якому надсилається повідомлення;

- у передбаченому абзаці, необхідно вказати, на що подано відповідне повідомлення - необхідно підкреслити;

- надано не всі документи, які є підставою для внесення змін в зареєстровану декларацію про початок виконання будівельних робіт - містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, комплексну експертизу проекту будівництва;

- відсутній документ підтверджуючий державну реєстрацію юридичної особи.

Таким чином, подане повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 96 від 22 серпня 2016 року не може бути внесено до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі також - єдиний реєстр).

Незгода із бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, яка полягає у не внесені до Єдиного реєстру повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт, обумовила позивача на звернення до суду із даним позовом.

Оцінивши наявні докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд не погоджується з викладеними у позовній заяві доводами, виходячи з наступного.

Положеннями статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4 п. 4 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01 жовтня 2015 року № 978, Департамент, зокрема:

- надає, отримує, реєструє, повертає документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, відмовляє у видачі таких документів, анулює їх, скасовує їх реєстрацію;

- приймає в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає сертифікати, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків);

- здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Києва.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 червня 2011 року № 92 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України) затверджено Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі також - Порядок № 92), який визначає механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп`ютерної бази даних.

Ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України (п. 3 Порядку № 92).

Згідно з п. Порядку № 92, внесення відомостей (даних) про прийняте рішення до реєстру здійснюється відповідальними посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю, які пройшли підготовку до роботи з реєстром (далі - посадові особи), або у визначених актами законодавства випадках автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

За правилами п. 8 Прядку № 92, підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Відповідно до п. 12 Порядку № 92, посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру. За фактом реєстрації посадові особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 року № 747) затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (далі також - Порядок № 466), який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Положеннями п.п. 5, 6, 9 Порядку № 466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження.

Згідно з п.п. 13-14 Порядку № 466, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

У разі коли право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду під час виконання підготовчих робіт, або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського та технічного нагляду під час виконання будівельних робіт, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку під час виконання будівельних робіт, замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю шляхом подання з дотриманням вимог пункту 13 цього Порядку повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за формою, наведеною у додатках 1, 2 і 2-1 до цього Порядку.

За правилами п. 15-1 Порядку № 466, внесення змін, визначених пунктами 14 і 15 цього Порядку, до зареєстрованої в установленому порядку декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт здійснюється шляхом заповнення повідомлення за формою згідно з додатком 3-1 до цього Порядку.

Повідомлення подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Подане (надіслане) до зазначеного органу повідомлення є невід`ємною частиною зареєстрованої декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. Відомості щодо внесених даних, зазначених у декларації, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку.

Виконання підготовчих або будівельних робіт без подання такого повідомлення забороняється.

Матеріалами справи встановлено, що за наслідками розгляду поданого позивачем повідомлення, Департаментом встановлено не подання всіх необхідних документів для внесення змін до декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 96 від 22 серпня 2016 року, зокрема: документу, що підтверджує факт державної реєстрації зміни назви юридичної особи ТОВ «КПО ГРУП» та ТОВ «Азаро Груп», передбаченого Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»; містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; комплексної експертизи проекту будівництва.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також - Закон).

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (п. 8 ч. 1 статті 1 Закону).

Положеннями статті 29 Закону визначено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації); 3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; 4) витяг із Державного земельного кадастру.

Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.

Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника, на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або за рішенням суду.

Скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється: 1) за заявою замовника; 2) головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам; 3) за рішенням суду.

У разі скасування в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду або за рішенням суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.

Завдання на проектування об`єктів будівництва складається і затверджується замовником за погодженням із проектувальником.

Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об`єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року № 1817-VIII були внесені зміни до Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема до статтею 31, 32 цього Закону.

Так, за правилами статті 32 Закону (у редакції, чинній на момент подачі повідомлення), клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат; пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки); об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»; житлові будинки понад чотири поверхи; об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти: пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»; житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Водночас, положеннями ч. 4 статті 31 Закону встановлено, що обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які:

1) за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення;

2) споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними та техногенними умовами, - в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд;

3) споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тисяч гривень, - щодо кошторисної частини проектної документації;

4) підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

За рішенням замовника може проводитися також експертиза проектів будівництва інших об`єктів, ніж передбачені у цій частині, або окремих розділів проектної документації.

Таким чином, відповідно до внесених змін, об`єкт будівництва ІІІ категорії складності належить до об`єктів з середніми СС2 наслідками.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року № 560 затверджено Порядок затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи (далі також - Порядок 560), який визначає механізм затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи.

Так, відповідно до п. 6 такого Порядку, метою проведення експертизи проектів будівництва (далі - експертиза) є визначення якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження, кошторисної частини проекту будівництва. Експертиза є завершальним етапом розроблення проектів будівництва.

Пунктами 10, 11 Порядку визначено, що обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, що:

за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення;

споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними та техногенними умовами, - щодо їх міцності, надійності та довговічності;

споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тис. гривень, - щодо кошторисної частини проекту будівництва.

За рішенням замовника будівництва може проводитися також експертиза інших проектів будівництва або окремих розділів проектної документації.

Якщо до складу будови (комплексу) входить хоча б один об`єкт, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із середніми (СС2) або значними (СС3) наслідками, проект будівництва підлягає обов`язковій експертизі за всіма напрямами, визначеними абзацом другим цього пункту.

Поділ проекту будівництва на стадії техніко-економічного обґрунтування, техніко-економічного розрахунку чи ескізного проекту на черги не звільняє від необхідності обов`язкового проведення експертизи проектної документації на окрему чергу, що підлягає затвердженню в установленому порядку.

Експертизі також підлягають проектні рішення в частині, що не відповідає раніше затвердженому проекту будівництва, експертиза якого проведена відповідно до пункту 10 цього Порядку.

Як було зазначено вище, до повідомлення додано завірену копію наказу «Про внесення змін до наказу №08/06-17 від 08 червня 2017 року та про затвердження скоригованої проектної документації» №08/02-18 від 08 лютого 2018 року та завірений витяг з проекту із зазначеннях нових ТЕП, з яких вбачається збільшення геометричних параметрів (розмірів) об`єкта будівництва.

Таким чином, у разі коригування проекту будівництва відносно об`єкту колишньої ІІІ категорії складності, який наразі є об`єктом з середніми СС2 наслідками, необхідно провести експертизу згідно з Порядком № 560, здійснити перезатвердження проекту, про що замовник протягом трьох робочих днів повинен повідомити відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю з наданням копії експертного звіту.

Більш того, коригування первинної проектної документації в частині збільшення розмірів об`єкту будівництва (загальна площа будівлі з 964, 71 кв.м. на 2 094,20 кв.м., поверховість з 4 на 8 і т.д.) потребує отримання нових вихідних даних на проектування, зокрема, містобудівних умов та обмежень.

Виходячи з наведеного у сукупності, суд дійшов висновку, що в межах спірних правовідносин були відсутні підстави для внесення змін до єдиного реєстру повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 96 від 22 серпня 2016 року, що свідчить про відсутність протиправної бездіяльності з боку суб`єкта владних повноважень, який виступає відповідачем у справі.

При вирішенні даної справи, судом, крім іншого, враховано те, що наказом Департаменту від 01 жовтня 2018 року №280 було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вулиці Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі міста Києва » від 22 серпня 2016 року №КВ96.

Вказаний вище наказ був оскаржений в судовому порядку.

Так, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2019 року у справі № 640/3659/19 у задоволенні адміністративного позову ТОВ «Азаро Груп» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнати протиправним і скасування наказу від 01 жовтня 2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» та зобов`язання Державну архітектурно-будівельну інспекцію України вчинити дії щодо поновлення реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вулиці Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі міста Києва» від 22 серпня 2016 року №КВ96 шляхом внесення запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів - відмовлено повністю.

Вказане рішення суду першої інстанції залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2020 року.

Таким чином, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2019 року у справі № 640/3659/19 набрало законної сили 27 січня 2020 року, в розумінні ч. 2 статті 255 КАС України.

Отже, наразі скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 22 серпня 2016 року №КВ96, бездіяльність щодо не внесення змін до якої є предметом розгляду даної справи.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень чч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих позивачем доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки оспорювану бездіяльність відповідача, в розумінні положень статті 2 КАС України, не можна вважати такою, що вчинена не на підставі, не у межах та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, зважаючи на що відсутні підстави і для задоволення решти похідних позовних вимог.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, судові витрати не підлягають розподілу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 255 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Азаро Груп» (02091, місто Київ, вулиця Харківське шосе, будинок 144 А; ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, місто Київ, вулиця Трьохсвятительська, будинок 4В; ) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України, з урахуванням п. 3 Прикінцевих положень КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону №2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.В. Вовк