Справа № 160/1137/20
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 квітня 2020 року Справа № 160/1137/20
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» про визнання протиправним та скасування наказу в частині,-
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ № 4868 від 20 грудня 2019 року ГУНП в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 ;
В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням заяви про зміну підстав позову, позивач зазначив, що наказ № 4868 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності є протиправним, оскільки в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності. Посилається на те, що оскільки доводилось піднімати необхідний рівень показників керівництву, яке на думку позивача є злочинним, на одного оперативного співробітника завжди було велике навантаження, у зв`язку з тотальним контролем не було часу на виконання своїх функціональних обов`язків. Позивач зауважив, що саме керівництво у складі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вимагало формального відношення до виконання контролів, документів, взагалі паперової роботи, в тому числі щодо здійснення провадження по СКСП. Наголошує на тому, що у його безпосереднього керівника заступника начальника - начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області підполковника ОСОБА_3 є відверте особисте несприятливе відношення до нього, у зв`язку з чим здійснюється тиск щодо переміщення позивача та залякування щодо його звільнення сфабрикованими службовими розслідуваннями. Окрім того, при проведенні службового розслідування не було взято до уваги клопотання позивача, яке зазначено в поясненні щодо доручення додаткових матеріалів. Також не було прийнято до уваги усунення недоліків згідно плану та довідки. Крім того, позивач не завчасно був повідомлений про необхідність вибути у відрядження, що позбавило його права на отримання авансу на відрядження та скласти всі документи для відрядження. На підставі п. 21 розділу 6 Інструкції, що затверджена наказом МВС від 05.05.2016 р. № 07т, ОСОБА_1 вважає, що він не є належною особою, яка повинна вести СКСП. Щодо обставин виконання доручення за вх. 986 від 25.10.2019 року зауважив, що його ніхто не повідомив, що треба забирати доручення та те, що воно взагалі є та розписане на нього, тобто про його існування він не знав. При цьому, позивач також не мав технічної та матеріальної можливості, ні надрукувати, ні підготовити наказ на відрядження, про що повідомляв відповідними рапортами керівництво. Також позивач вважає, що зазначене доручення не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, оскільки відсутня така слідча дія як «доставлення осіб». Вищезазначене, на думку позивача, свідчить про те, що такі умови створювались навмисно для того щоб дане доручення не виконувалось з метою притягнення його до чергового стягнення. Зауважив, що порушення п. 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію» та п. 4 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного Статуту НПУ не було встановлено при проведенні службового розслідування, як і не було встановлено порушення пункту 22 розділу 6 Інструкції, затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07т та пункту 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій від 26.12.2017 № 4/1-120 дек, а тому в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, службову дисципліну він не порушував. Крім того, фактично службове розслідування розпочато на підставі рапорту ОСОБА_3 від 25 жовтня 2019 року, щодо якого позивач повідомив про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень. За таких обставин, вважає, що відсутні підстави для оголошення такого дисциплінарного стягнення як зауваження. Також позивач вважає, що висновок службового розслідування було затверджено без його письмових пояснень в рамках проведеного службового розслідування, про початок проведення службового розслідування його не повідомляли, що свідчить про порушення відповідачем порядку притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Також, в порушення вимог п. 2 Розділу І Положення № 893, матеріали службового розслідування не містять наказу про створення дисциплінарної комісії, а в порушення вимог п. 10 Розділу І Положення № 893, до складу комісії включено заінтересованих у результатах розслідування осіб, а саме: начальника УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_4 та заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_2 . Окрім того, стягнення накладено за межами місячного строку, що є порушенням ч.1 ст. 16 Дисциплінарного статуту НПУ та підставою для визнання його незаконним. При цьому, матеріали службового розслідування не містять мотивованого рапорту (доповідної записки) голови дисциплінарної комісії щодо продовження проведення службового розслідування. Наведені обставини, на думку позивача є підставою для визнання протиправним і скасування наказу № 4868 від 20 грудня 2019 року , в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2020 року відкрито провадження по вказаній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
12.03.2020 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він не погоджується з доводами позивача та в задоволенні позовних вимог просить відмовити в повному обсязі. В обґрунтування відзиву зазначив, що факт учинення дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_1 підтверджується поясненнями, підполковника поліції ОСОБА_3 , майора поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_23, лейтенанта поліції ОСОБА_7 , службовими листами УІАП ГУНП в Дніпропетровській області від 13.12.2019 № 26/5548 та № 26/5549, службовим листом УКЗ ГУНП від 13.12.2019 У. 20/16-6660, відомостями видачі офісного паперу формату А-4 працівникам УБЗПТЛ ГУНП за червень та жовтень місяці 2019 року. Обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту НП України відсутні. Обставинами справи та матеріалами службового розслідування, підтверджується наявність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку - недотримання вимог підпункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій від 26.12.2017 № 4/1-120 дек та п. 22 розділу 6 Інструкції, затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07т, що виразилось у неналежному веденні справи контрольно- спостережного провадження щодо боротьби з кримінальними правопорушеннями у сфері суспільної моралі та не вжитті належних заходів щодо виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17. Відповідач вважає, що ОСОБА_1 , склавши Присягу, добровільно взяв на себе вищевказані зобов`язання, і був обізнаний, що за порушення цих вимог його буде притягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності аж до звільнення зі служби в поліції. Доводи позивача щодо порушення ГУНП в Дніпропетровській області під час застосування до нього дисциплінарного стягнення вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України відповідач вважає безпідставними та не обґрунтованими. Наказом ГУНП від 30.10.2019 року № 4134 призначено службове розслідування, а наказом ГУНП від 29.11.2019 року № 4572 внесено зміни до наказу від 30.10.2019 року № 4134 в частині складу дисциплінарної комісії, а також продовжено строк проведення службового розслідування до 20.12.2019 року. Таким чином, матеріалами справи спростовуються доводи позивача щодо відсутності в матеріалах службового розслідування наказу про створення дисциплінарної комісії. Окрім того, матеріалами адміністративної справи підтверджується, що членом дисциплінарної комісії підчас проведення службового розслідування, відповідно до норм пунктів 14, 15 розділу V Порядку проведення службових розслідувань 26.11.2019 року від ОСОБА_1 було отримано письмові пояснення, які написані ним власноруч, на відповідному бланку та в подальшому було долучено до матеріалів службового розслідування та були враховані комісією під час складання висновку службового розслідування. Також відповідач звернув увагу на те, що Дисциплінарним статутом Національної поліції та Порядком проведення службових розслідувань не передбачено обов`язкового доведення до відома поліцейського наказу про призначення службове розслідування саме під підпис. Таким чином, матеріалами та обставинами справи спростовуються доводи ОСОБА_1 щодо порушення ГУНП порядку накладення дисциплінарного стягнення у зв`язку з не ознайомленням його з наказом про проведення службового розслідування та проведення службового розслідування без надання ним письмових пояснень. Наказом ГУНП від 20.12.2019 №4868 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. 27.12.2019 року ОСОБА_1 було ознайомлено з наказом ГУНП від 20.12.2019 №4868 в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення під підпис та вимоги наказу ГУНП від 20.12.2019 №4868 керівництвом було доведено до відома поліцейських зазначеного управління. За наведених обставин відповідач вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходить службу в поліції на посаді старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області та має звання капітан поліції.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.10.2019 року № 4134 «Про організацію проведення службового розслідування в УБЗПТЛ ГУНП» у відношенні старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ капітана поліції ОСОБА_1 було призначено службове розслідування за відомостями зазначеними у рапортах заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 від № 4/3-1664 та заступника начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_2 від 25.10.2019 №986.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 29.11.2019 року № 4572 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 30.10.2019 №4134 до 20.12.2019 року та внесено зміни до наказу ГУНП від 30.10.2019 року № 4134 в частині складу дисциплінарної комісії, а саме п.2 викладено у наступній редакції: «Проведення службового розслідування доручити дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії - т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУПН підполковника поліції ОСОБА_8 ; членів дисциплінарної комісії: начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_9 , старшого оперуповноваженого ОВС УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_10 та старшого ОВС УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_11 ».
Проведеним службовим розслідуванням було встановлено, що 25.10.2019 до керівництва УБЗПТЛ ГУНП за вихідним № 4/3-1664 надійшов рапорт заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковника поліції ОСОБА_12 у якому зазначено, про недоліки ведення старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 ведення справи контрольно-спостережного провадження (далі СКСП), щодо заходів боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі.
Опитаний з даного поводу капітан поліції ОСОБА_1 по суті заданих питань пояснив, що підполковник поліції ОСОБА_3 та капітан поліції ОСОБА_2 вирішували, що потрібно робити, покроково кожен день, проводили наради та ставили завдання, які спрямовані тільки на зріст формальних показників, а не направлених заходів на реальну боротьбу із притонами розпусти, сутенерами та іншими. У зв`язку з тим, що приходилось піднімати необхідний рівень показників злочинному керівництву на одного працівника кримінальної поліції завжди було значне навантаження, та за причин тотального контролю не було часу на виконання своїх посадових інструкцій. Щодо вимог підполковника поліції ОСОБА_3 , капітан поліції ОСОБА_1 раз на рік брав дане СКСП з початку року та докладав туди необхідні документи плани та інше. Також, капітан поліції ОСОБА_1 повідомив, що на підставі доручення начальника УБЗПТЛ №4/1-12 від 02.01.2019, підполковник поліції ОСОБА_3 закріплений відповідальним за контроль щодо належного накопичування, формування, систематизації матеріалів у номенклатурних СКСП та інше, але за 2019 року жоден із керівників навіть не здійснив перевірку т. 2 СКСП № 4 від 02.01.2018, про що свідчить лист з ознайомлення у т. 1 на 4-й сторінці, де затверджено підписом підполковника поліції ОСОБА_3 останню перевірку 21.09.2018 року.
Таким чином, в поясненнях наданих під час службового розслідування капітана поліції ОСОБА_1 він визнає факт неналежного ведення ним СКСП.
Поясненнями підполковника поліції ОСОБА_3 підтверджується, що працівники УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області згідно своїх функціональних обов`язків займаються розкриттям кримінальних правопорушень за різними лініями роботи, однією з яких є розкриття кримінальних правопорушень у сфері суспільної моралі.
За вказаною лінією роботи, ведення справи контрольно-спостережного провадження, згідно доручення УБЗПТЛ ГУНП від 02.01.2019 року № 4/1-12 «Про призначення відповідальних працівників за організацією формування та накопичення матеріалів у номенклатурних справах та справах контрольно- спостережного провадження УБЗПТЛ ГУНП» було закріплено за старшим оперуповноваженим УБЗПТЛ ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 .
З метою контролю ведення т. 2 СКСП № 4 від 02.01.2018 року за лінією роботи щодо заходів боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі було проведено перевірку наявних матеріалів в зазначеному СКСП, у результаті чого виявлено ряд недоліків, а саме: відсутній план заходів на друге півріччя 2019 року, відсутні всіх необхідних накопичувальні матеріали за лінією роботи, відсутні матеріали щодо виконання пунктів плану, відсутні протоколи нарад, відсутні матеріали щодо аналізу результатів роботи та матеріали щодо самих результатів роботи підрозділу за лінією роботи щодо виявлення, документування та профілактики кримінальних правопорушень у сфері суспільної моралі, відсутні аналітичні відомості щодо вжиття заходів, спрямованих на покращення оперативної обстановки на території обслуговування за лінією роботи, відсутня коротка характеристика закріпленої лінії роботи, карта-схема перекриття об`єктів та осіб, які представляють оперативний інтерес, зашифрований список нелегальних позаштатних працівників, які перебувають на зв`язку, та окремі результати співробітництва з ними.
Таким чином старший оперуповноважений УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 взагалі не веде роботу щодо ведення справи контрольно-спостережного провадження, що спричиняє відсутність планування роботи, аналітичної інформації за лінією роботи та можливості ознайомлення з результатами роботи підрозділу за лінією роботи.
Також підполковник поліції ОСОБА_3 у своєму поясненні зазначив, що не здійснював перевірку СКСП № 4 від 02.01.2018 року за лінією роботи щодо заходів боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі у зв`язку з тим, що вважав, що так як капітан поліції ОСОБА_1 не перший рік являється відповідальним за ведення даного СКСП та має стаж роботи в системі МВС більше 10 років, повинен був віднестись до його ведення сумлінно та відповідально.
Також під час службового розслідування встановлено, що відповідно до п. 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , затверджених 26.12.2017 за № 4/1- 120 дск, на останнього покладено обов`язки, щодо здійснення провадження справ контрольно - спостережного провадження та оперативного обліку, дорученням УБЗПТЛ ГУНП від 02.01.2019 №4/1-12 на капітана поліції ОСОБА_1 призначено відповідальним за накопичування, формування та систематизацію матеріалів СКСП щодо боротьби з кримінальними правопорушеннями у сфері суспільної моралі.
Відповідно до записів у журналі обліку справ контрольно - спостережного провадження УБЗПТЛ ГУНП від 07.11.2015 № 10т, том № 2 СКСП № 4 від 02.01.2018 щодо заходів боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі, капітан поліції ОСОБА_1 одержав на виконання 02.01.2018 року, відразу після закриття тому № 1 СКСП №4 від 24.02.2016 щодо заходів боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі, яку також вів останній, про що свідчать підписи про отримання даного СКСП капітаном поліції ОСОБА_1 у відповідних графах даного журналу.
Що свідчить про те, що капітан поліції ОСОБА_1 не перший рік займається веденням зазначеного СКСП і в повному обсязі знає про всі вимоги щодо його ведення та перелік документів, які у обов`язковому порядку повинні у ньому знаходитися.
Проте капітан поліції ОСОБА_1 усвідомлено самоусунувся від ведення зазначеного СКСП, вів його формально та не у повному обсязі, про що він і сам зазначає у своєму поясненні, в зв`язку з чим і порушив вимоги п. 22 розділу 6 Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом /1ВС України від 05.05.2016 № 07т, що виразилось у відсутності плану заходів на друге півріччя 2019 року, відсутні необхідних накопичувальних матеріали за лінією роботи, відсутності матеріалів щодо виконання пунктів плану, відсутності протоколів нарад, відсутності матеріалів щодо аналізу результатів роботи та матеріалів щодо самих результатів роботи підрозділу за лінією роботи щодо виявлення, документування та профілактики кримінальних правопорушень у сфері суспільної моралі, відсутності аналітичних відомостей щодо вжиття заходів, спрямованих на покращення оперативної обстановки на території обслуговування за лінією роботи, відсутності короткої характеристики закріпленої лінії роботи, карти-схеми перекриття об`єктів та осіб, які представляють оперативний інтерес, зашифрованого списку нелегальних позаштатних працівників, які перебувають на зв`язку, та окремі результати співробітництва з ними.
З метою з`ясування істини, щодо наявності, чи відсутності у капітана поліції ОСОБА_1 доступу до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ регіонального та центрального рівня, а також доступу до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» та чи користувався у поточному році капітан поліції ОСОБА_1 відповідними базами, 11.12.2019 до УІАП ГУНП в Дніпропетровській області за вихідними № 4/1-1967, 4/1-1968 було надіслано відповідні запити.
Відповідно до відповідей УІАП ГУНП в Дніпропетровській області від 13.12.2019 № 26/5548 та № 26/5549, капітану поліції ОСОБА_1 доступ до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ регіонального рівня було надано, ще у 2017 році, останній вхід користувача, капітана поліції ОСОБА_1 , до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ регіонального рівня, зареєстровано 30.08.2019. Відповідно до СТ ГУНП від 09.09.2019 № 5254/103/01-2019 «Про використання інформаційних ресурсів регіональних вузлів Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ» доступ капітана поліції ОСОБА_1 та інших користувачів даної системи було заблоковано.
Доступ до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» капітану поліції ОСОБА_1 було надано ще у 2016 році, останній вхід користувача, капітана поліції ОСОБА_1 , до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», зареєстровано 27.10.2016. капітану поліції ОСОБА_1 неодноразова поновлявся доступ до даної системи, але знову блокувався через неактивність.
Доступ до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ центрального рівня капітану поліції ОСОБА_1 не надавався.
Також, у період з 01.06.2019 по 30.08.2019 капітаном поліції ОСОБА_1 було здійснено 185 перевірок осіб.
Ураховуючи зазначену інформацію, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що капітан поліції ОСОБА_1 протягом 2019 року мав доступ до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ регіонального рівня, та користувався нею, про що свідчить здійснення останнім 185 перевірок осіб у період з 01.06.2019 по 30.08.2019. Тобто капітан поліції ОСОБА_1 мав можливість готувати довідки щодо щомісячного аналізу стану кримінальних правопорушень у сфері суспільної моралі та долучати їх до 2 тому СКСП № 4, проте цього не робив, а після того як йому зазначили це як один із недоліків ведення СКСП № 4, капітан ОСОБА_1 став виправдовувати себе, перекладати вину за відсутність зазначених довідок на майора поліції ОСОБА_5 , яка нібито повинна була сама їх йому надавати та на відсутність у нього доступу до необхідних баз для підготовки довідок щодо щомісячного аналізу стану кримінальних правопорушень у сфері суспільної моралі.
Крім того, у ході службового розслідування встановлено, що 25.10.2019 приблизно о 15:20 годині за вхідним № 986 до УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області надійшло доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 № 04/2/5-2086-Д, щодо забезпечення прибуття свідків на судове засідання о 10:00 годині 30.10.2019 в Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська з яких ОСОБА_14 мешкає у м. Дніпро, а ОСОБА_15 та ОСОБА_16 у м. Купянськ-Вузловий, Харківської області, яке того ж дня було розписане на виконання заступнику УБЗПТЛ ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_3 , а той у свою чергу розписав його до виконання капітану поліції ОСОБА_1 , про що свідчать відповідні записи на резолюційному листі до вхідного документу № 986 від 25.10.2019, та приблизно о 16:05 годині повернуто до канцелярії УБЗПТЛ для передачі виконавцю, капітану поліції ОСОБА_1 .
Проте передати 25.10.2019 дане доручення капітану поліції ОСОБА_1 не представилось можливим у зв`язку з тим, що останній був відсутній у приміщенні УБЗПТЛ ГУНП, а зі слів старшого оперуповноваженого УБЗПТЛ ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_18 , оперуповноваженого УБЗПТЛ ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_19 та заступника начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_2 , капітан поліції ОСОБА_1 знаходився у адміністративній будівлі ГУНП з метою реєстрації якихось документів.
Враховуючи те, що 25.10.2019 була п`ятниця та до кінця робочого дня капітан поліції ОСОБА_1 до приміщення УБЗПТЛ ГУНП не повернувся, а у суботу капітан поліції ОСОБА_1 на робочому місці був відсутній, доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 № 04/2/5-2086-Д, вхідний УБЗПТЛ ГУНП №986, останній отримав тільки 28.10.2019, про що свідчать відповідні записи у журналі реєстрації вхідних документів УБЗПТЛГУНП, розпочатого 22.10.2018.
Також, отримавши 28.10.2019 року доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 № 04/2/5-2086-Д на виконання, капітан поліції ОСОБА_1 з метою його не виконання надав того ж дня - 28.10.2019, на ім`я начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_4 рапорт за вих. № 4/3-1674, у якому зазначив, що ним отримано на виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 № 04/2/5-2086-Д. вхідний УБЗПТЛГУНП 986, щодо забезпечення прибуття свідків на судове засідання о 10:00 годині в Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська з яких ОСОБА_14 мешкає у м.Дніпро, а ОСОБА_15 та ОСОБА_16 у м. Купянськ-Вузловий, Харківської області, у зв`язку з чим зазначає про необхідність підготовлення наказу про службове відрядження та просить вказівки начальника на підготовку наказу на відрядження в порядку п. 8 розділу II наказу МВС від 02.08.2017 № 672.
У п.8 розділу II «Направлення поліцейських у службові відрядження» Інструкції, затвердженої наказом МВС від 02.08.2017 № 672 «Про затвердження Інструкції про службові відрядження поліцейських у межах України» зазначено, що підготовка наказу про службове відрядження поліцейських, які проходять службу в територіальному (відокремленому) підрозділі (управлінні, відділі, відділенні) органу поліції, а також на підприємствах, в закладах та установах, що належать до сфери управління Національної поліції України, покладається на органи і підрозділи) поліції, де за штатним розписом обліковується відряджений поліцейський.
Тобто, капітан поліції ОСОБА_1 розуміючи відповідно до зазначеного ж ним самим пунктом Інструкції, затвердженої наказом МВС від 02.08.2017 № 672, що підготування наказу про відрядження покладається на органи (підрозділи) поліції, де за штатним розписом обліковується відряджений поліцейський, тобто на УБЗПТЛ ГУНИ, а саме у даному випадку на капітана поліції ОСОБА_1 , так як виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-Д доручено особисто капітану поліції ОСОБА_1 . Проте останній не бажаючи його виконувати, займається його заволокіченням шляхом переписки рапортами з начальником УБЗПТЛ ГУНИ.
На рапорті капітана поліції ОСОБА_1 від 28.10.2019 № 4/3-1674, заступник начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП капітан поліції ОСОБА_2 надав вказівку останньому про підготовку відповідних матеріалів на відрядження та виконання доручення, вхідний УБЗПТЛ ГУНП № 980 від 25.10.2019, на що капітан поліції ОСОБА_1 28.10.2019 надав полковнику поліції ОСОБА_4 ще один рапорт у якому зазначив, що він отримав рапорт від 28.10.2019 № 4/3-1674 із вказівкою на його ім`я незрозумілим почерком та від не встановленої особи про підготовку відповідних матеріалів на відрядження, також останній зазначим що у зв`язку з тим, що його не забезпечено папером А-4, пристроєм для друкування та комп`ютерною технікою у зв`язку з чим у нього відсутня можливість виконувати вищевказані вказівки.
Виконуючи доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-Д, вхідний УБЗПТЛ ГУНП № 986, 28.10.2019 капітан поліції ОСОБА_1 вручив повістку тільки громадянці ОСОБА_14 яка мешкає у м. Дніпро.
Відповідно до відомостей видачі офісного паперу формату А-4 працівникам УБЗПТЛ ГУНП, капітан поліції ОСОБА_1 отримував по одній пачці паперу формату А-4 у червні та жовтні місяцях 2019 року.
Таким чином, на підставі викладеного, під час службового розслідування встановлено, що не виконання старшим оперуповноваженим відділу зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17 (вх. УБЗПТЛ ГУНП № 986 від 25.10.2019), щодо забезпечення прибуття свідків на судове засідання о 10.00 годині 30.10.2019 в Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська, які мешкають у м. Купянськ-Вузловий, Харківської області, сталися внаслідок того, що капітан поліції ОСОБА_1 не вживав належних заходів щодо його виконання, а саме 25.10.2019 без поважних причин не отримав його у канцелярії УБЗПТЛ ГУНП.
28.10.2019 отримавши доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 № 04/2/5-2086-17 (вхідний УБЗПТЛ ГУНП № 986 від 25.10.2019) капітан поліції ОСОБА_1 не вживав належних заходів щодо його виконання, а займався написаннями безпідставних рапортів про неможливість підготування наказу на відрядження у зв`язку з відсутністю у нього техніки, на якій би він міг його підготувати та роздрукувати, а також не забезпечення його папером А-4 для роботи.
29.10.2019 капітан поліції ОСОБА_1 знаючи про короткі строки виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 04/2/5-2086-17 (вхідний УБЗПТЛ ГУНП № 986 від 25.10.2019) не вжив жодних належних заходів щодо його якнайскорішого виконання, шляхом повернення його до канцелярії УБЗПТЛ ГУНП у найкоротші строки, у зв`язку з тим що захворів та перебував на лікарняному останній повернув доручення у другій половині дня 29.10.2019 знаючи, що його виконання визначене на 10:00 годину 30.10.2019 шляхом забезпечення прибуття свідків, які мешкають у Харківській області до Індустріального районного суд м. Дніпропетровська, у зв`язку з чим доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 № 04/2/5-2086-17 не було виконане.
З метою роз`яснення деяких фактів зазначених у поясненні капітана поліції ОСОБА_1 від 26.11.2019 року, останньому було запропоновано задати додаткове пояснення, а саме надати відповіді на наступні запитання:
1. Якщо Ви стверджуєте, що Вам не було надано доступу до регіональної та всеукраїнської інформаційно-пошукових систем ОВС України, а також до інформаційного порталу Національної поліції України «ЦУНАМІ», у зв`язку з чим Ви особисто не могли підготовити щомісячні аналітичні довідки щодо показників роботи відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі, для подальшого долучення їх до матеріалів тому № 2 СКСП № 4 від 02.01.2018 року, чому з рапортом про відсутність у Вас доступу до зазначених баз Ви звернулись лише 28.10.2019, а не у квітні місяці 2019 року, коли Вам потрібно було готувати аналітичну довідку про показники роботи відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі за 3 місяці 2019 року?
2. Якщо у Вас дійсно, як Ви стверджуєте у своєму поясненні, Вам не було надано доступу до регіональної та всеукраїнської інформаційно-пошукових систем ОВС України, а також до інформаційного порталу Національної поліції України «ЦУНАМІ», у зв`язку з чим Ви особисто не могли підготовити щомісячні аналітичні довідки про показники роботи відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі, для подальшого долучення їх до матеріалів тому № 2 СКСП № 4 від 02.01.2018 року, чому Ви не звернулись до начальника сектору оперативно-аналітичної роботи УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_5 за допомогою, а саме проханням допомогти підготувати Вам аналітичну довідку про показники роботи відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі за 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 місяці 2019 року у квітні, травні, червні, липні, серпні та вересні місяці 2019 року, а чекали до 21.10.2019 року, тобто 7 місяців, поки їх відсутність вкажуть Вам, як один із недоліків ведення СКСП № 4?
3. Поясніть чому, якщо ви розуміючи, що виконуєте неправомірні накази підполковника поліції ОСОБА_3 щодо здобутку високих показників, а саме розкриття кримінальних правопорушень, за ст. 302, 303 КК України, що і призвело з ваших слів до неналежного Вами ведення СКСП № 4, Ви раніше не звернулись з даною проблемою до начальника УБЗПТЛ ГУНП полковника поліції ОСОБА_4 , або керівництва ГУНГ1 в Дніпропетровській області, а стали обвинувачувати підполковника поліції ОСОБА_3 , у тому що він винен, що Ви неналежно вели СКСП № 4 протягом 2019 року, тільки після того, як Ван вказали про недоліки його ведення 21.10.2019 року?
5. Поясніть, як Ви раніше протягом 2019 року виконували свої службові збов`язки, а саме здійснювали супроводження кримінальних проваджень, більше 10 виявлених Вами епізодів кримінальних правопорушень за ст. 303 КК України, як Ви зазначили у своєму поясненні від 26.11.2019, та створювали інші службові документи, не маючи ніякої комп`ютерної техніки для створення та роздрукування документів, та чому Ви з даним питанням не звертались до керівництва УБЗПТЛ ГУНП раніше, а саме з початку 2019 року, або протягом 2019 року, а не у жовтні 2019 року?
Проте капітан поліції ОСОБА_1, надавати будь які додаткові пояснення, відповідати на задані йому запитання та розписуватися у будь яких документах відмовився, про що було складено акт від 16.12.2019 року №4/1-1994 про відмову капітаном поліції ОСОБА_1 надати додаткове пояснення.
З метою отримання інформації щодо соціально-психологічного клімату у колективі та відношення особового складу УБЗПТЛ ГУНП до капітана поліції ОСОБА_1 , а також отримання довідки про результати співбесіди психолога з капітаном поліції ОСОБА_1 та його психологічний стан, 02.12.2019 за вихідним № 4/1-1916 до УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області було надана відповідний запит.
У службовому листі УКЗ ГУНП від 13.12.2019 № 20/16 - 6660 зазначено, що 04.11.2019 було проведено експертне анкетування працівників УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області з метою оцінки особистісних та професійних якостей старшого оперуповноваженого УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , за результатами якого було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 має низький рівень авторитету серед колег (2,4 бали по 5-ти бальній системі опитування), в колективі тримається відособлено, стримано, дотримується формального спілкування, проявляє байдужість до оточуючих, в конфліктах не схильний слухати, впадає до звинувачень, непорядний, не чесний по відношенню до інших, у всьому шукає власну вигоду, схильний використовувати службове становище у своїх цілях.
В індивідуальних бесідах та заповнених бланках опитувань працівники УБЗПТЛ ГУНП також зазначали, що капітан поліції ОСОБА_1 «божевільний, небезпечний для всього управління», «не заслуговує звання офіцера». Як наслідок ніхто з його колег не бажає й надалі працювати з ним в одному колективі, вони не мають прагнення звертатись до нього по службовим питанням, а тим паче спілкуватись в неформальній обстановці. Вищезазначене можна пояснити тим, що на теперішній час в Управлінні наявний відкритий конфлікт між капітаном поліції ОСОБА_1 та керівництвом УБЗПТЛ ГУНП в області, який негативно відображається на всіх працівниках управління.
Психологом ВПЗ на старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 заведено карту психологічного супроводження, в якій зафіксовані всі заходи психопрофілактичного супроводження проведені з ним протягом його службової діяльності.
Від особистої зустрічі та надання психологічної консультації капітана поліції ОСОБА_1 відмовився, зазначивши, що не розуміє причин приділеної йому уваги зі сторони психолога, не бажає проходити тестування, та що на теперішній час має задовільний психоемоційний стан. Під час індивідуальної бесіди в телефонному режимі зазначив, що нарікань до колег не має, проте з керівництвом управління має напруженні стосунки, та не дивлячи на все це, він бажає й надалі виконувати посадові обов`язки на посаді.
З огляду на викладене, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що факт учинення дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_1 підтверджується поясненнями, підполковника поліції ОСОБА_3 , майора поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_18 , лейтенанта поліції ОСОБА_7 , службовими листами УІАП ГУНП в Дніпропетровській області від 13.12.2019 № 26/5548 та № 26/5549, службовим листом УКЗ ГУНП від 13.12.2019 №20/16-6660, відомостями видачі офісного паперу формату А-4 працівникам УБЗПТЛ ГУНП за червень та жовтень місяці 2019 року.
Обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту НП України під час службового розслідування не були встановлені.
За наведених обставин дисциплінарна комісія вирішила, що матеріалами службового розслідування підтверджується наявність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку - недотримання вимог підпункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій від 26.12.2017 № 4/1-120 дск та п. 22 розділу 6 Інструкції, затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07т, що виразилось у неналежному веденні справи контрольно- спостережного провадження щодо боротьби з кримінальними правопорушеннями у сфері суспільної моралі та не вжитті належних заходів щодо виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17.
20.12.2019 року ГУНП в Дніпропетровській області прийнято наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УБЗПТЛ ГУНП», яким:
- до старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани;
- до заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковника поліції ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Згідно з пунктом 1 наказу від 20.12.2019 року №4868 дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 було застосовано за порушення службової дисципліни, невиконання вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 22 розділу 6 Інструкції, затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07т та пункту 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій від 26.12.2017 №4/1-120 дск, що виразилось у неналежному веденні справи контрольно-спостережного провадження щодо боротьби з кримінальними правопорушеннями у сфері суспільної моралі та не вжитті належних заходів щодо виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17.
Не погоджуючись з наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 4868 від 20 грудня 2019 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 ст.1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закону України «Про Національну поліцію») визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно з ч.1 ст.3 Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Статтею 17 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно із ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, який затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут НПУ).
Частиною 1 ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною 2 ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Пункти 1, 4, 6, 7, 11 ч. 3. ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ зобов`язують поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.
П. 22 розділу 6 Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 № 07т передбачено ведення працівниками поліції справ контрольно-спостережного провадження, щодо заходів боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі, а саме планів, заходів накопичувальних матеріали за лінією роботи, матеріалів щодо виконання пунктів плану, протоколів нарад, матеріалів щодо аналізу результатів роботи та матеріалів щодо самих результатів роботи підрозділу за лінією роботи тощо.
Таким чином, спеціальні юридичні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції та покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, бездоганному виконанні вимог Присяги Поліцейського, статутів, наказів.
Як вбачається з матеріалів справи, пунктом 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадової інструкції ОСОБА_1 від 26.12.2017 № 4/1-120 дск передбачено здійснення ним провадження, справ контрольно-спостережного провадження та оперативного обліку.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту НПУ, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Згідно із ст. 12 Дисциплінарного статуту НПУ, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Згідно ч. ч. 1, 2, 3, 4, 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Відповідно до ч.1 ст.15 Дисциплінарного статуту НПУ проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Частиною 7 ст.15 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно з п.10 розділу 1 Положення забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.
Пунктом 11 розділу 1 Положення визначено, що унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії.
Відповідно до п.13 розділу 1 Положення Дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.
Згідно з п.14 розділу 1 Положення дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.
Пунктом 16 розділу 1 Положення визначено, що у разі прийняття уповноваженим керівником рішення про продовження строків проведення службового розслідування повноваження дисциплінарної комісії продовжуються одночасно з виданням письмового наказу про продовження строку проведення службового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Згідно з ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту НПУ, у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 18 Дисциплінарного статуту НПУ, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Згідно з ч. ч 3, 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту НПУ, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:
1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;
2) попередня бездоганна поведінка;
3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;
4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;
5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;
6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту НПУ, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з чч.1, 2 ст.21 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 Дисциплінарного Статуту НПУ, дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
Відповідно до п.1 Розділу II Порядку проведення службових розслідувань службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з п. п. 2, 3, 5 Розділу IV Порядку проведення службових розслідувань поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:
надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;
ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;
подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;
користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до п. п. 1, 2, 4, 7 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Пунктом 14 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань визначено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.
Згідно з п. п. 1, 2, 4 Розділу VII Порядку проведення службових розслідувань у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.
Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
В обґрунтування своєї позовної заяви позивач вказує на те, що матеріали службового розслідування не містять наказу про створення дисциплінарної комісії, при цьому зазначає, що до складу комісії включено заінтересованих у результатах розслідування осіб, а саме: начальника УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_4 та заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_2.
Окрім того, позивач вважає, що відповідачем стягнення накладено за межами місячного строку, що є порушенням ч.1 ст. 16 Дисциплінарного статуту НПУ та підставою для визнання його незаконним.
Наведені позивачем доводи спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, з огляду на наступне.
Матеріалами справи підтверджується, що наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.10.2019 року № 4134 «Про організацію проведення службового розслідування в УБЗПТЛ ГУНП» призначено службове розслідування за відомостями зазначеними у рапортах заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 від № 4/3-1664 та заступника начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_2. від 25.10.2019 №986 у відношенні старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ капітана поліції ОСОБА_1 .
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 29.11.2019 року № 4572 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 30.10.2019 №4134 до 20.12.2019 року та внесено зміни до наказу ГУНП від 30.10.2019 року № 4134 в частині складу дисциплінарної комісії, а саме п.2 викладено у наступній редакції: «Проведення службового розслідування доручити дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії - т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУПН підполковника поліції ОСОБА_8 ; членів дисциплінарної комісії: начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_9 , старшого оперуповноваженого ОВС УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_10 та старшого ОВС УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_11 ».
Отже, наведеним вище наказом внесено зміни до наказу ГУНП від 30.10.2019 року № 4134 в частині складу дисциплінарної комісії, що свідчить про дотримання відповідачем вимог чинного законодавства в частині створення дисциплінарної комісії. При цьому, із визначеного складу дисциплінарної комісії вбачається, що заінтересовані, на думку позивача, особи: начальник УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_4 та заступник начальника УБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_2. не були включені до дисциплінарної комісії.
На виконання вимог ч.2 ст.16 Дисциплінарного статуту НПУ, відповідач наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 29.11.2019 року № 4572 продовжив строк проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 30.10.2019 №4134 до 20.12.2019 року, що свідчить про відсутність порушення строку накладення на позивача дисциплінарного стягнення.
Щодо доводів позивача про те, що під час службового розслідування його не було ознайомлено з наказом про початок службового розслідування під підпис та не отримано від нього письмових пояснень в рамках службового розслідування, а також не було оголошено належним чином наказ про застосування до нього дисциплінарного стягнення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Дисциплінарним статутом НП та Порядком проведення службових розслідувань не передбачено обов`язкового доведення до відома поліцейського наказу про призначення службове розслідування під підпис, що спростовує доводи ОСОБА_1 про обов`язковість таких дій відповідача.
При цьому, ч.2 ст. 18 Дисциплінарного статуту НП та Порядком проведення службових розслідувань передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, подавати клопотання про тримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання податкових пояснень від осіб, які мають відношення до справи та ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами.
Відповідно до норм п. 14 розділу V Порядку проведення службових розслідувань пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб фіксується на бланку пояснення, зразок якого наведено в додатку до цього Порядку.
Матеріалами справи підтверджується, що членом дисциплінарної комісії підчас проведення службового розслідування, відповідно до норм пунктів 14, 15 розділу V Порядку проведення службових розслідувань 26.11.2019 року від ОСОБА_1 було отримано письмові пояснення, які написані ним власноруч, на відповідному бланку, які в подальшому було долучено до матеріалів службового розслідування та були враховані комісією під час складання висновку службового розслідування.
Крім того, з метою уточнення деяких фактів зазначених у поясненні капітана поліції ОСОБА_1 від 26.11.2019 року, останньому було запропоновано надати додаткове пояснення та надати відповіді на додаткові запитання.
Проте, позивач надавати будь які додаткові пояснення, відповідати на задані йому запитання та розписуватися у будь яких документах відмовився, про що було складено акт від 16.12.2019 №4/1-1994, про відмову капітаном поліції ОСОБА_1 надати додаткове пояснення.
За наведених обставин спростовуються доводи позивача щодо порушення відповідачем порядку накладення дисциплінарного стягнення у зв`язку з не ознайомленням його з наказом про проведення службового розслідування та проведення службового розслідування без надання ним письмових пояснень.
27.12.2019 року ОСОБА_1 було ознайомлено з наказом ГУНП від 20.12.2019 №4868 в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення під підпис, що підтверджується підписом ОСОБА_1 на копії зазначеного наказу.
При цьому, довідкою УБЗПТЛ ГУНП підтверджено, що вимоги наказу ГУНП від 20.12.2019 №4868 керівництвом було доведено до відома поліцейських зазначеного управління.
Наведені обставини підтверджують правомірність дій відповідача з приводу ознайомлення позивача з оскаржуваним наказом та щодо виконання дисциплінарного стягнення.
З приводу доводів позивача про відсутність в його діях складу дисциплінарного проступку суд зазначає наступне.
У рапорті заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП - начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковника поліції ОСОБА_12 було зазначено про недоліки ведення старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 ведення справи контрольно-спостережного провадження (далі СКСП), щодо заходів боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі.
Позивач, згідно наданих ним письмових пояснень під час службового розслідування, а також у позовній заяві, з цього питання зазначив, що приходилось піднімати необхідний рівень показників злочинному керівництву на одного працівника кримінальної поліції завжди було значне навантаження, та за причин тотального контролю не було часу на виконання своїх посадових інструкцій. Щодо вимог підполковника поліції ОСОБА_3 , капітан поліції ОСОБА_1 раз на рік брав дане СКСП з початку року та докладав туди необхідні документи плани та інше.
Таким чином, в поясненнях наданих під час службового розслідування та у позовній заяві, позивач визнає факт неналежного ведення ним СКСП, що свідчить про неналежне виконання ним своїх обов`язків.
Як підтверджено матеріалами справи, згідно доручення УБЗПТЛ ГУНП від 02.01.2019 року № 4/1-12 «Про призначення відповідальних працівників за організацією формування та накопичення матеріалів у номенклатурних справах та справах контрольно- спостережного провадження УБЗПТЛ ГУНП» ведення справи контрольно-спостережного провадження (далі - СКСП) було закріплено за старшим оперуповноваженим УБЗПТЛ ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 .
Також, відповідно до п. 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадової інструкції старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 затверджених 26.12.2017 за № 4/1- 120 дск на останнього покладено обов`язки, щодо здійснення провадження справ контрольно - спостережного провадження та оперативного обліку, дорученням УБЗПТЛ ГУНП від 02.01.2019 №4/1-12 на капітана поліції ОСОБА_1 призначено відповідальним за накопичування, формування та систематизацію матеріалів СКСП щодо боротьби з кримінальними правопорушеннями у сфері суспільної моралі.
Наведені обставини спростовують доводи позивача про те, що це не входило до його обов`язків, а тому він не вчиняв дисциплінарного проступку.
Під час службового розслідування також було встановлено, що позивач взагалі не веде роботу щодо ведення СКСП, що спричиняє відсутність планування роботи, аналітичної інформації за лінією роботи та можливості ознайомлення з результатами роботи підрозділу за лінією роботи.
Отже, капітан поліції ОСОБА_1 усвідомлено самоусунувся від ведення зазначеного СКСП, вів його формально та не у повному обсязі, про що він і сам зазначає у своєму поясненні, в зв`язку з чим і порушив вимоги п. 22 розділу 6 Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 № 07т, що виразилось у відсутності плану заходів на друге півріччя 2019 року, відсутні необхідних накопичувальних матеріали за лінією роботи, відсутності матеріалів щодо виконання пунктів плану, відсутності протоколів нарад, відсутності матеріалів щодо аналізу результатів роботи та матеріалів щодо самих результатів роботи підрозділу за лінією роботи щодо виявлення, документування та профілактики кримінальних правопорушень у сфері суспільної моралі, відсутності аналітичних відомостей щодо вжиття заходів, спрямованих на покращення оперативної обстановки на території обслуговування за лінією роботи, відсутності короткої характеристики закріпленої лінії роботи, карти-схеми перекриття об`єктів та осіб, які представляють оперативний інтерес, зашифрованого списку нелегальних позаштатних працівників, які перебувають на зв`язку, та окремі результати співробітництва з ними.
З аналізу отриманої під час службової перевірки інформації вбачається, що позивач протягом 2019 року мав доступ до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ регіонального рівня, та користувався нею, про що свідчить здійснення останнім у період з 01.06.2019 по 30.08.2019 185 перевірок осіб, тобто мав можливість готувати довідки щодо щомісячного аналізу стану кримінальних правопорушень у сфері суспільної моралі та долучати їх до 2 тому СКСП № 4, проте цього не робив.
Наведені обставини спростовують доводи позивача про відсутність у нього доступу до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ регіонального рівня та відсутність можливості підготування необхідних довідок, тощо.
Що стосується доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17, слід зазначити наступне.
Як вбачається з матеріалів справи та було підтверджено під час службового розслідування, не виконання старшим оперуповноваженим відділу зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17 щодо забезпечення прибуття свідків на судове засідання о 10.00 годині 30.10.2019 в Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська, які мешкають у м. Купянськ-Вузловий, Харківської області, сталося внаслідок того, що капітан поліції ОСОБА_1 не вживав належних заходів щодо його виконання.
28.10.2019, отримавши доручення прокуратури Дніпропетровської області, не вживав належних заходів щодо його виконання, а займався написаннями рапортів про неможливість підготування наказу на відрядження у зв`язку з відсутністю у нього техніки, на якій би він міг його підготувати та роздрукувати, а також не забезпечення його папером А-4 для роботи.
29.10.2019 капітан поліції ОСОБА_1 знаючи про короткі строки виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області не вжив належних заходів щодо його повернення до канцелярії УБЗПТЛ ГУНП у найкоротші строки, у зв`язку з тим що захворів та перебував на лікарняному останній повернув доручення у другій половині дня 29.10.2019 знаючи, що його виконання визначене на 10:00 годину 30.10.2019 шляхом забезпечення прибуття свідків, які мешкають у Харківській області до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська, у зв`язку з чим доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 № 04/2/5-2086-17 не було виконане.
Доводи позивача про те, що зазначене доручення не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, оскільки відсутня така слідча дія як «доставлення осіб» та про навмисне створення таких умов для нього щоб доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17 не виконувалось з метою притягнення його до чергового стягнення, судом відхиляються, оскільки такі доводи не підтверджені жодними належними та допустимими доказами та є лише припущеннями позивача.
За наведених обставин суд прийшов до висновку, що матеріалами справи підтверджується наявність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку - недотримання вимог підпункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 7 розділу «Завдання та обов`язки» посадових інструкцій від 26.12.2017 № 4/1-120 дск та п. 22 розділу 6 Інструкції, затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07т, що виразилось у неналежному веденні справи контрольно- спостережного провадження щодо боротьби з кримінальними правопорушеннями у сфері суспільної моралі та не вжитті належних заходів щодо виконання доручення прокуратури Дніпропетровської області від 25.10.2019 №04/2/5-2086-17.
Доводи позивача з приводу того, що саме керівництво у складі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вимагало формального відношення до виконання контролів, документів, взагалі паперової роботи, в тому числі щодо здійснення провадження по СКСП, а також з приводу відвертого особистого несприятливого відношення до нього, у зв`язку з чим його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, а тому суд вважає їх безпідставними та відхиляє.
Посилання позивача на те, що фактично службове розслідування розпочато на підставі рапорту ОСОБА_3 від 25 жовтня 2019 року, щодо якого позивач повідомив про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного наказу в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки службове розслідування проводилось дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії - т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУПН підполковника поліції ОСОБА_8 ; членів дисциплінарної комісії: начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_9 , старшого оперуповноваженого ОВС УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_10 та старшого ОВС УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_11 , щодо діяльності яких у позивача не було зауважень.
При цьому, рапорт ОСОБА_3 є не єдиним доказом на підставі якого було винесено спірний наказ. Факт учинення дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_1 підтверджується поясненнями, підполковника поліції ОСОБА_3 , майора поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_18 , лейтенанта поліції ОСОБА_7 , службовими листами УІАП ГУНП в Дніпропетровській області від 13.12.2019 № 26/5548 та № 26/5549, службовим листом УКЗ ГУНП від 13.12.2019 №20/16-6660, відомостями видачі офісного паперу формату А-4 працівникам УБЗПТЛ ГУНП за червень та жовтень місяці 2019 року.
Окрім того, суд наголошує на тому, що наказом від 20.12.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УБЗПТЛ ГУНП», окрім позивача дисциплінарне стягнення було також застосовано і до начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі підполковника поліції ОСОБА_3 , на підставі, у тому числі, доводів викладених в його рапорті.
Наведені обставини, на думку суду, свідчать про всебічність та об`єктивність службового розслідування проведеного за відомостями зазначеними у рапортах заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 від № 4/3-1664 та заступника начальника відділу УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_2. від 25.10.2019 №986.
Відповідно до ч.1 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
При вирішенні цього спору суд також враховує той факт, що вид дисциплінарного стягнення, який було застосовано до позивача визначений п.2 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ та він не є найбільш суворим із тих, що визначені цією нормою.
Враховуючи доведеність вини позивача, беручи до уваги склад дисциплінарного проступку та вид застосованого дисциплінарного стягнення, суд вважає дії відповідача в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 правомірними, отже наказ №4868 від 20 грудня 2019 року ГУНП в Дніпропетровській області в цій частині було прийнято на підставі та у межах наданих відповідачу повноважень, у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, а тому підстави для задоволення позовної заяви відсутні.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, виконано покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ № 4868 від 20 грудня 2019 року ГУНП в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 є обґрунтованим, прийнятим у відповідності до норм чинного законодавства, у зв`язку із чим є правомірним, а тому не підлягає скасуванню.
Таким чином, позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
Відповідно до приписів статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Враховуючи вищевикладене, датою ухвалення судового рішення є 19 квітня 2020 року (- неділя вихідний день). При цьому 20 квітня 2020 року є також вихідним, в зв`язку зі святом Великодня.
За правилами частини 6 статті 120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
З урахуванням викладеного справа розглянута 21.04.2020 р.
Керуючись ст. ст. 2, 9, 72, 77, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 21 квітня 2020 р.

Суддя О.М. Неклеса