Справа № 140/5790/20
Суддя: Мачульський Віктор Володимирович
Дата ухвалення: 2020-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 квітня 2020 року ЛуцькСправа № 140/5790/20
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Мачульський В.В., отримавши позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

14.04.2020 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася з позовом до Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №1172 від 10.09.2018 про накладення штрафу.

Так, відповідно до пунктів 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161, 172 КАС України.

Крім того, статтею 129 Конституції України визначено що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Абзацом 1 частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як слідує з матеріалів справи позивачем оскаржується постанова Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради №1172 від 10.09.2018 про накладення штрафу в розмірі 111 690,00 грн., у той же час з даним позовом до суду представник позивача звернувся лише 13.04.2020 (дата штемпеля поштового відділення на конверті), тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

При цьому, в позовній заяві представник позивача зазначив що про існування оскаржуваної постанови він дізнався після її отримання на пошті 05.04.2020.

Відповідно до частин першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Проте позивачем такого клопотання не додано, як і доказів поважності пропуску строку звернення до суду.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

У прохальній частині позовної заяви представник позивача просить суд поновити строк звернення до суду для оскарження постанови Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради №1172 від 10.09.2018, жодних поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, судом не встановлено.

Таким чином, позивачу (представнику позивача) необхідно звернутися з письмовою заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску.

Також, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01.01.2020 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 102,00 грн.

Суд звертає увагу позивача (представника позивача) на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб`єктів права, що пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, заявлено вимогу майнового характеру про скасування постанови Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради №1172 від 10.09.2018 про накладення штрафу в розмірі 111 690,00 грн., тому вона повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 1 116,90 грн. (111 690,00 грн. х 1%).

В порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України позивачем (представником позивача) до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у сумі 1 116,90 грн. або інших документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, згідно із частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Верховний Суд в ухвалі від 02.02.2018 (справа №802/2196/17-а) зазначив, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

В порушення вимог вищевказаної статті КАС України, позивачем до позовної заяви додані копії документів, які належним чином не засвідчені.

Також, суддя звертає увагу на те, що додані представником позивача додатки до позову є нечитабельні, а саме: копія постанови Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради №1172 від 10.09.2018 про накладення штрафу в розмірі 111 690,00 грн.

Крім того, згідно із пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до частини шостої статті 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то в ній додатково зазначається відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

З позовної заяви слідує, що вона підписана представником Гайдук С.Д. згідно довіреності від 10.01.2018, проте, в порушення пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код представника позивача та код ЄДРПОУ юридичної особи відповідача.

Також, відповідно до пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, в порушення зазначеного представник позивача в поданій позовній заяві не підтвердив те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу (представнику позивача) у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду документа про сплату судового збору в сумі 1 116,90 грн. або інші документи, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону, а також подання письмової заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску, а також надання належним чином засвідчених та читабельних копій документів, доданих до позовної заяви разом з їх копіями, належним чином засвідченими, для відповідача, зазначенням відомостей, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України стосовно представника позивача та відповідача, а також підтвердження того, що позивачем (представником позивача) не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, залишити без руху.

Встановити позивачу (представнику позивача) строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу (представнику позивача), що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Мачульський