Справа № 160/1281/20
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2020-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

15 квітня 2020 року Справа № 160/1281/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Жукової Є.О.,
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 р. провадження у справі було відкрито та призначено її до розгляду у порядку підготовчого провадження.
Позовні вимоги обґрунтовано наступним.
На підставі відповідних направлень виданих Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області, та відповідно до плану графіку проведення документальних планових виїзних перевірок платників податків на 2019 р., на підставі наказу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 03.07.2019 р. № 4036-п, проведена виїзна документальна планова перевірка ТОВ «ЧИТОПІЛЛЯ» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р., з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р.
У висновках зазначеного вище акту перевірки зазначено, що за результатами перевірки ТОВ «Чистопілля» встановлені наступні порушення, а саме: п. 185.1 ст. 185, п. 188.1 ст. 188, п. 198.5 п.198.6 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 ПК України, в результаті чого встановлено заниження податку на додану вартість всього 325 593,00 грн., в тому числі за: грудень 2017 року - 68 294 грн., червень 2018 року - 208 754 грн., жовтень 2018 року - 48 545 грн.; п. 201.10 ст. 201 ПК України, в результаті чого ТОВ «ЧИТОПІЛЛЯ» не складено і не зареєстровано в ЄРПН в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведені податкові накладні за операціями з реалізації готової продукції, за товарами/послугами, які починають використовуватися в операціях, звільнених від оподаткування ПДВ; пп. 212.3.4. п. 212.3 ст. 212 ПК України (в редакції що діяла на момент вчинення порушення) ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» не зареєструвалося платником акцизного податку до початку здійснення реалізації пального; р. ІІІ наказу МФУ від 13.01.2015 року № 4 «Про затвердження форми Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма № 1ДФ) та Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, абз. «б» п. 176.2 ст. 176 ПК України, в частині надання до Нікопольського управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків, і сум утриманого з них податку (форма № 1-ДФ) з недостовірними відомостями за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р; п. 164.5 ст. 164, п. 167.1 ст. 167, пп. 168.1.1, пп. 168.1.2., п. 168.1., ст. 168, пп.170.1.1. п. 170.1. ст. 170, абз. «а» п. 176.2 ст. 176 ПК України в частині заниження бази оподаткування податком на доходи фізичних осіб з виданих доходів у не грошовій формі за надання в оренду земельних ділянок в загальній сумі 979 317,61 грн., у результаті чого визначено суму податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб в загальній сумі 176 277,16 грн., у тому числі: січень 2017 р. - 35,56 грн., лютий 2017 р. - 230,08 грн., вересень 2017 р. - 79 491,09 грн., жовтень 2017 р. - 14 220,28 грн., грудень 2017 р. - 149, 06 грн., листопад 2018 р. - 82 151,09 грн.
В обґрунтування заявлених позовних вимог, представник позивача зазначає, що не погодившись із зазначеними вище висновками акта перевірки останнім, у строки визначені положеннями п. 86.7 ст. 86 ПК України, були подані заперечення на останній.
Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 510,00 грн. (пункт № 4 висновків Акту перевірки).
07.11.2019 року ТОВ «Чистопілля» засобами поштового зв`язку були отримані податкові повідомлення-рішення, а саме: № 000483520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення п. 185.1 ст. 185, п. 188.1 ст. 188, п. 198.5 п.198.6 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПК України та застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.123.1. ст. 123 ПК України.
Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 488 389,50 грн., а саме: за податковим зобов`язанням збільшення на суму 325 593,00 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями 162 796,50 грн. (пункт № 1 висновків акта перевірки); № 000485520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 54.3.2. п. 54.3 ст. 54, п. 58.1. ст. 58, ст. 120 1,, п. 201.10 ст. 201 ПК України.
Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням застосовано штраф у розмірі 162 675,55 грн. (відсутність складення (реєстрації) протягом граничного строку ПН/розрахунків коригування) (пункт № 2 висновків акта перевірки); № 000511520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 212.3.4. п. 212.3 ст. 212 ПК України.
Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.117.3 ст. 117 ПК України за платежем з акцизного податку на пальне у розмірі 5 535,00 грн. (пункт № 3 висновків акта перевірки).
Всі отримані вище податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі акта перевірки № 63/04-36-05-20/34277022 від 09.09.2019 р.
Рішенням від 28.11.2019 р. № 11115/6/99-00-08-05-01 про продовження строку розгляду скарги, ДПС України продовжила строк розгляду скарги ТОВ «Чистопілля» до 17.01.2020 р. (включно).

23.01.2020 р. ТОВ «Чистопілля» засобами поштового зв`язку було отримане рішення ДПС України від 17.01.2020 р. № 2104/6/99-00-08-05-01-06 про результат розгляду скарги.

На підставі зазначеного вище рішення від 17.01.2020 р. № 2104/6/99-00-08-05-01-06, ДПС України було скасовані податкові повідомленні-рішення, а саме: від 30.10.2019 р. № 000483520, № 000485520 у частині донарахованого податку на додану вартість на вартість відходів 3 категорії соняшнику, а також вартість соняшнику по операціям з переробки давальницької сировини (насіння соняшнику) та штрафних санкцій, а в іншій частині зазначені податкові повідомленні-рішення та податкові повідомленні-рішення, а саме: № 000511520, № , № залишено без змін, а скаргу ТОВ «Чистопілля» без задоволення.

19.02.2020 р., повноважним представником відповідача, через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду, подано відзив на позовну заяву від 19.02.2020 р. вх.№11780/20, в тексті якого зазначено наступне.

Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області проведено документальну планову виїзну перевірку TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р., за результатами якої складено акт перевірки від 09.09.2019 р. № 63/04-36-05-20/34277022.

Рішенням ДПС України від 17.01.2020 року №2104/6/99-00-08-05-01-06 скасовані

податкові повідомлення-рішення від 30.10.2019 № 000483520 та № 000485520 у частині донарахованого податку на додану вартість відходів 3 категорії соняшнику, а також вартість соняшнику по операції з переробки давальницької сировини (насіння соняшнику) та штрафних санкцій, а в іншій частині зазначені податкові повідомлення-рішення та податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 30.10.2019 р. №000511520, №, № залишено без змін.

Щодо податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 30.10.2019 р. №000483520 та №000485520, повноважний представник відповідача зазначає наступне.

Після часткового скасування контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження, ГУ ДПС у Дніпропетровській області винесено відносно TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» податкові повідомлення-рішення, а саме: від 06.02.2020 року №000300520, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на додану вартість на суму 119604 грн., із них 79736 грн. за основним платежем та 39868 грн. штрафні санкції; від 06.02.2020 року №000302520, яким застосовано штраф у розмірі 39747,51 грн. Оскільки, оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 30.10.2019 № 000483520 та № 000485520 скасовані та винесені нові податкові повідомлення-рішення від 06.02.2020 р. №000300520 та №000302520, представник відповідача вважає за доцільне вказати TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» на його право змінити свої позовні вимоги.

Щодо податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 30.10.2019 № та №, повноважний представник відповідача зазначає наступне.

В акті перевірки зазначено, що TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» використовувало земельні угіддя для здійснення сільськогосподарської діяльності на підставі договорів оренди земельних ділянок. Відображення нарахування та виплати орендної плати за використання земельних ділянок, утримання та перерахування відповідних податків та зборів (податок на доходи фізичних осіб, військовий збір) проводилось у наступних регістрах бухгалтерського обліку підприємства: (обороти по рахунку 64.1.1, обороти по рахунку 642, обороти по рахунку 67.2.1) на підставі первинних документів, а саме: банківських виписок, платіжних доручень, видаткових касових ордерів, відомостей на видачу доходів за надання в оренду земельних ділянок у грошовій формі, відомостей на видачу доходів за надання в оренду земельних ділянок у не у грошовій формі (натуральна оплата - солома, пшениця, соняшник).

В ході проведення перевірки головному бухгалтеру TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» ОСОБА_1 було вручено запит від 08.08.2019 р. про надання пояснень щодо виплати доходів за надання в оренду земельних ділянок (паїв) орендодавцям у не грошовій формі без врахування коефіцієнту та надання копій підтверджуючих документів щодо нарахування та виплати доходів за надання в оренду земельних ділянок (паїв) орендодавцям у не грошовій формі.

Відповідно до листа (вих. від 12.08.2019 р. № 122) TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» до перевірки були надані копії відомостей, підтверджуючих виплату доходів орендодавцям у не грошовій формі, заяви орендодавців на виплату орендної плати у не грошовій формі та пояснення головного бухгалтера стосовно виплат доходів орендодавцям у не грошовій формі.

На виконання договорів оренди земельних ділянок, на підставі заяв орендодавців, TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» у перевіряємий періоді, а саме: з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р. проводило нарахування (надання) доходів за надання в оренду земельних ділянок орендодавцям наступним грошовими коштами (у готівковій формі) через касу підприємства Д-т рахунку 67.2.0 «Розрахунки по іншим виплатам» К-т рахунку 301 «Каса» та у не грошовій формі (продукцією: солома, пшениця, соняшник) шляхом проведення реалізації продукції на адресу орендодавців Д-т рахунку 67.2.0 «Розрахунки по іншим виплатам» К-т рахунку 70 «Реалізація».

Видача доходів у не грошовій формі (продукцією: солома, пшениця, соняшник) в рахунок земельного паю оформлена відповідними відомостями (із зазначенням періоду видачі, П.І.Б. орендодавця, виду продукції, кількості виданої продукції, загальної вартості виданої продукції, підпису орендодавця) за підписом директора та головного бухгалтера TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ».

На підставі викладеного вище, повноважний представник відповідача зазначає, що TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» занижено базу оподаткування податком на доходи фізичних осіб з виданих доходів у не грошовій формі за надання в оренду земельних ділянок в загальній сумі 979 317,61 грн., у результаті чого визначено суму податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб в загальній сумі 176 277,16 грн., у т.ч.: січень 2017 р. - 35,56 грн., лютий 2017 р. - 230,08 грн., вересень 2017 р.- 79 491,09 грн., жовтень 2017 р.- 14 220,28 грн., грудень 2017 р.- 149,06 грн., листопад 2018 р.- 82 151,09 грн.

При цьому, TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» у поданих податкових розрахунках сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків, і сум утриманого з них податку за формою 1 ДФ 2017 - 2018 рр. не відображено суми нарахованого та виплаченого доходу фізичним особам - підприємцям за ознакою доходу «157» .

За результатами перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області винесено до TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» податкові повідомлення-рішення від 30.10.2019 р. № 7 про збільшення суми грошового зобов`язання по податку на доходи фізичних осіб на суму основного платежу - 176277,16 грн., штрафної санкції - 132132,58 грн., № про збільшення суми грошового зобов`язання по податку на доходи фізичних осіб на суму штрафної санкції 510 грн.

З урахуванням зазначеного вище, та з посиланням на відповідні норми ПК України, повноважний представник відповідача просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити у повному обсязі.

20.20.2020 р., повноважним представником позивача, через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду, було подано заяву про зміну предмету позову від 20.02.2020 р. вх.№12274/20, в тексті якої зазначено наступне.

У позовній заяві від 31.01.2020 р. TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» зазначалось, що останнім, засобами поштового зв`язку, були отримані податкові повідомлення-рішення, а саме: № від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення, а саме: п. 164.5 ст. 164, п. 167.1 ст. 167, пп. 168.1.1, пп. 168.1.2., п. 168.1., ст. 168, пп.170.1.1. п. 170.1. ст. 170, абз. «а» п. 176.2 ст. 176 ПК України та застосовані штрафні (фінансові) санкції згідно п. 127.1 ст. 127 ПК України.

Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням збільшено суму грошового зобов`язання з податків та зборів, у тому числі з податку на доходи фізичних осіб на суму 308 409,74 грн., а саме: за податковим зобов`язанням збільшення на суму 176 277,16 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями 132 132,58 грн. (пункт № 4 висновків акта перевірки); № від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення п. 176.2 ст. 176 ПК України, розділу III Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку. Зазначеним ППР застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 510,00 грн. (пункт № 4 висновків акта перевірки); № 000483520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення п. 185.1 ст. 185, п. 188.1 ст. 188, п. 198.5 п.198.6 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПК України та застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.123.1. ст. 123 ПК України.

Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 488 389,50 грн., а саме, за податковим зобов`язанням збільшення на суму 325 593,00 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями 162 796,50 грн. (пункт № 1 висновків акта перевірки); № 000485520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 54.3.2. п. 54.3 ст. 54, п. 58.1. ст. 58, ст. 120 1, п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням застосовано штраф у розмірі 162 675,55 грн. (відсутність складення (реєстрації) протягом граничного строку ПН/розрахунків коригування) (пункт № 2 висновків акта перевірки); № 000511520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 212.3.4. п. 212.3 ст. 212 ПК України.

Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.117.3 ст. 117 ПК України за платежем з акцизного податку на пальне у розмірі 5 535,00 грн. (пункт № 3 висновків акта перевірки).

13.11.2019 р. TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ», в порядку адміністративного оскарження, направлено до ДПС України скаргу № 180 від 13.01.2019 р. про перегляд податкових повідомлень-рішень № 000483520 від 30.10.2019 року, № 000485520 від 30.10.2019 р., № 000511520 від 30.10.2019 року, № від 30.10.2019 року, № від 30.10.2019 року.

23.01.2020 р. TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ», засобами поштового зв`язку, було отримане рішення ДПС України від 17.01.2020 р. № 2104/6/99-00-08-05-01-06 про результат розгляду скарги

. На підставі зазначеного вище рішення ДПС України від 17.01.2020 р. № 2104/6/99-00-08-05-01-06 були скасовані податкові повідомленні-рішення, а саме: від 30.10.2019 р. № 000483520, № 000485520 у частині донарахованого податку на додану вартість на вартість відходів 3 категорії соняшнику, а також вартість соняшнику по операціям з переробки давальницької сировини (насіння соняшнику) та штрафних санкцій, а в іншій частині зазначені податкові повідомленні-рішення та податкові повідомленні-рішення, а саме: № 000511520, № , № залишено без змін, а скаргу TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» без задоволення.

13.02.2020 року засобами поштового зв`язку TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» були отримані від відповідача наступні податкові повідомлення-рішення, а саме: № 000302520 від 06.02.2020 р., відповідно до якого було встановлено порушення п. 185.1 ст. 185, п. 188.1 ст. 188, п. 198.5 п.198.6 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПК України та застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.123.1. ст. 123 ПК України.

Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 119 604,00 грн., а саме, за податковим зобов`язанням збільшення на суму 79 736,00 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями 39 868,00 грн.; № 000300520 від 06.02.2020 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 54.3.2. п. 54.3 ст. 54, п. 58.1. ст. 58, ст. 120 1,, п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Зазначеним вище податковим повідомленням-рішенням застосовано штраф у розмірі 39 747,51 грн. (відсутність складення (реєстрації) протягом граничного строку ПН/розрахунків коригування).

Отримані податкові повідомлення-рішення мають посилання, що вони були прийняті на підставі акта перевірки № 63/04-36-05-20/34277022 від 09.09.2019 р. та рішення ДПС України про результати розгляду скарги № 2104/6/99-00-08-05-01-06 від 17.01.2020 р.

Відповідачем були прийняті податкові повідомлення-рішення, а саме: № 000302520 від 06.02.2020 р. замість податкового повідомлення-рішення № 000483520 від 30.10.2019 року; № 000300520 від 06.02.2020 р. замість податкового повідомлення-рішення № 000485520 від 30.10.2019 р.

На підставі викладеного вище, повноважний представник позивача зазначає, що, з дня надходження до ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ», тобто з 13.02.2020 р. нових податкових повідомлень-рішень, податкові - повідомлення рішення № 000483520, № 000485520 від 30.10.2019 року, вважаються відкликаними.

Враховуючи викладене вище та на підставі отриманих податкових повідомлень-рішень, а саме: № 000302520, № 000300520 від 06.02.2020 р., позивач вважає, що предмет позову підлягає зміні оскільки зазначені вище податкові - повідомлення рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

З урахуванням вищезазначеного позивач, на підставі заяви про зміну предмету позову від 20.02.2020 р. вх.№12274/20 просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 000300520 від 06.02.2020 року, прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області в частині нарахування податкових зобов`язань на суму 79 495,01 грн. та штрафним (фінансовим) санкціям (штрафам) на суму 39 747,51 грн.; № 000302520 на загальну суму 119 604,00 грн., визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення, а саме: № від 30.10.2019 року на загальну суму 308 409,74 грн, № від 30.10.2019 року на загальну суму 510,00 грн., прийняті Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

28.02.2020 р., повноважним представником відповідача, через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду, було подано пояснення на заяву про зміну предмету позову від 28.02.2020 р. вх.№1449/20, в тексті якого зазначено наступне.

19.02.2020 р. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було подано відзив на позовну заяву TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ».

20.02.2020 року до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшла заява TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» про зміну предмету позову.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області розглянуло вищезазначену заяву TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ», при цьому зазначає, що не погоджується з її доводами на підставі наступного.

Щодо податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 06.02.2020 р. № 000302520 та № 000300520, представник відповідача зазначає наступне.

Проведеною перевіркою встановлено списання TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» в перевіряємому періоді «мертвих відходів» по озимому ріпаку, соняшнику, озимій пшениці, яке не підтверджується операціями фактичного руху зерна, на підставі наступного.

Для обліку надходження, наявності та руху зерна на току кожного дня відкривається відомість руху зерна та іншої продукції (сільгоспоблік, форма № 80, затверджена наказом Мінсільгоспу СРСР від І № 269-2, далі - ф. № 80), у якій відображається залишок зерна на початок дня, надходження зерна отриманого від врожаю, кількість вивезеного зерна з території току і кількість зерна на кінець робочого дня.

Відповідно до наданих TOB «Чистопілля» до перевірки відомостей руху зерна та іншої продукції за ф. № 80, задокументовано рух (баланс) зерна по кожному току, окремо по кожній сільгоспкультурі (додатки № 15-25 до акту перевірки). У вказаних додатках інформація наведена по днях, у розрізі кожної відомості руху зерна та іншої продукції, при цьому за кожен день зазначено: прихід (в кг) (у тому числі: від урожаю, від операцій з переміщення, тощо); витрати (в кг) (у тому числі: відправлення до складу, використання на внутрішньогосподарські потреби, реалізація покупцям тощо); поточне сальдо (на початок та кінець дня). Важливо зазначити, що у наданих до перевірки відомостях не значиться сума «мертвих відходів» за жоден день.

Операції з доробки зерна оформлені актами на сортування та сушіння продукції рослинництва (сільгоспоблік, форма № 82, затверджена наказом Мінсільгоспу СРСР від 24.11.1972 № 269-2, далі ф. № 82), згідно з якими невикористані відходи (мертва засміченість та усушка), зокрема, по механічному току № 2 за період з 21.07.2017 р. по 27.07.2018 р., складають: по озимому ріпаку врожаю 2017 р. - 76 906,0 кг; соняшнику врожаю 2017 р. - 51 210,0 кг; озимому ріпаку врожаю 2018 р. - 24 058,0 кг: озимій пшениці врожаю 2018 р. (28 актів за період з 23.06.2018 р. по 05.10.2018 р.) -31 341,0 кг, озимій пшениці врожаю 2018 р. (13 актів за період з 01.07.2018 р. по 21.07.2018 р.), згідно з якими в результаті доробки отримано тільки повноцінне зерно - 6 687 930,0 кг і відходи 3-ї категорії - 48 070,0 кг, а утворені в результаті доробки відходи пшениці 3-ї категорії на підставі зазначених актів на сортування та сушку продукції рослинництва (ф. № 82) за кожен день утворення знайшли своє відображення у відомостях з руху зерна та іншої продукції в графі «Витрати», тобто списані у момент їх виникнення (за кожен день складання відповідного акту), що задокументовано у додатку 24 до акту перевірки.

Представник відповідача зазначає, що мають місце випадки одночасного (за один день здійснення доробки) складання актів на сортування та сушку продукції рослинництва, за наслідками аналізу яких встановлено, що в результаті проведення однієї операції доробки, в одному акті відображено лише повноцінне зерно і відходи пшениці 3-ї категорії, а в іншому - повноцінне зерно і мертві відходи. При цьому, тільки відходи пшениці 3-ї категорії за кожен день утворення знайшли своє відображення у відомостях руху зерна та іншої продукції по графі «Витрати», тобто списані у момент їх виникнення (за кожен день складання відповідного акту).

Дія обліку надходження, наявності та руху зерна на току кожного дня відкривається Відомість руху зерна та іншої продукції (сільгоспоблік, форма №80, затверджена наказом Мінсільгоспу СРСР від 24.11.1972 №269-2), у якій відображається залишок зерна на початок дня, надходження зерна отриманого від врожаю, кількість вивезеного зерна з території току і кількість зерна на кінець робочого дня.

Відповідно до наданих до перевірки відомостей руху зерна та іншої продукції (сільгоспоблік, форма №80, затверджена наказом Мінсільгоспу СРСР від 24,11.1972 №269-2) задокументовано рух (баланс) зерна по кожному току, окремо по кожній с/г-культурі (Додатки №15-25 до акта). У вказаних додатках інформація наведена по днях, в розрізі кожної відомості руху зерна та іншої продукції, при цьому за кожен день зазначено: прихід в кг (в т.ч.: від урожаю, від операцій з переміщення, тощо), витрати в кг (в т.ч.: відправлення в склад, використання на внутрішньогосподарські потреби, реалізація покупцям, тощо), поточне сальдо (на початок та кінець дня).

Представник відповідача зазначає, що у відповіді на заперечення на акт зазначено, що операції з доробки зерна оформлені актами на сортування та сушку продукції рослинництва (сільгоспоблік, форма №82, затверджена наказом Мінсільгоспу СРСР від 24.11.1972 №269-2), а саме: озимий ріпак врожаю 2017 р. - акт № 7 на сортування та сушку продукції рослинництва від 21.07.2017 р. по механічному току №2, згідно з яким невикористані відходи (мертва засміченість та усушка) - 76 906кг; соняшник врожаю 2017 р. - Акт № 7 на сортування та сушку продукції рослинництва від 31.10.2017 р. по механічному току №1, Акт № 9 на сортування та сушку продукції рослинництва від 07.11.2017 р. по механічному току №2, згідно з якими невикористані відходи (мертва засміченість та усушка) - 51 210 кг; озимий ріпак врожаю 2018 р. - складено 13 актів (з №111 по №123) в період з 28.06.2019 р. по 27.07.2018 р. (по току №2), згідно з якими невикористані відходи (мертва засміченість та усушка) - 24058кг; озима пшениця врожаю 2018 р: по механічному току №1 складено 41 акт, з яких: 13шт, складено в період з 01.07.2018 р. по 21.07.2018 р., згідно з якими в результаті доробки отримано тільки повноцінне зерно в кількості 6 687 930кг і відходи 3-ї категорії в кількості 48 070 кг, а утворені в результаті доробки відходи пшениці 3-ї категорії на підставі вищеперерахованих актів на сортування та сушку продукції рослинництва (сільгоспоблік, форма №82) за кожен день утворення знайшли своє відображення у відомостях руху зерна та іншої продукції по графі «Витрати», тобто списані у момент їх виникнення (за кожен день складання відповідного акту), що задокументовано у Додатку до акту №24; 28 шт складено в період з 23.06.2018 р. по 05.10.2018 р., згідно з якими невикористані відходи (мертва засміченість та усушка) - 31 341 кг.; по механічному току №2 складено 55 актів, з яких: 20 шт складено в період з 01.07.2018 р. по 29.07.2018 р., згідно з якими в результаті доробки отримано тільки повноцінне зерно в кількості 8 250 910 кг і відходи 3-ї категорії в кількості 181 810 кг. Утворені в результаті доробки відходи пшениці 3-ї категорії на підставі вищеперерахованих актів на сортування та сушку продукції рослинництва (сільгоспоблік, форма №82) за кожен день утворення знайшли своє відображення у відомостях руху зерна та іншої продукції по графі «Витрати», тобто списані у момент їх виникнення (за кожен день складання відповідного акту), що задокументовано у Додатку до акту №25; 35 шт складено в період з 25.06.2018 р. по 12.10.2018 р., згідно з якими невикористані відходи (мертва засміченість та усушка) - 30 240 кг, списання яких взагалі проведено не по мех.току №2, а по складу готової продукції в жовтні 2018 р.

У Відомостях руху зерна та іншої продукції не зафіксовано видаток зерна як списання мертвих відходів згідно з вищеперерахованих актів на сортування та сушку продукції рослинництва,.

В бухгалтерському обліку TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» списання мертвих відходів по ріпаку проведено в липні 2017 р. записом: Дт 27 «Продукція сільськогосподарського виробництва» Кт 231 «Основне виробництво» - методом «сторно» 76 906кг тільки у кількісному виразі (їх собівартість не списується).

В бухгалтерському обліку TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» списання мертвих відходів соняшнику, ріпаку та пшениці у 2018 р. проведено записом: Дт 947 «Нестачі і втрати від псування цінностей» Кт 27 «Продукція сільськогосподарського виробництва» в кількісному виразі.

Перевіркою «встановлено, що відправлення с/г-продукції в складські приміщення, його внутрішнє переміщення та реалізація здійснювалося без списання мертвих відходів, що підтверджує факт отримання с/г-продукції на тік у належній якості та свідчить про відповідність якості нормам ДСТУ при відвантаженні. Кількість зерна, а не відходів, що рахувалося згідно з останнім записом Відомості руху зерна та іншої продукції по механічному току за підсумками місяця списана підприємством як «мертві відходи».

На підставі викладеного вище, повноважний представник відповідача зазначає, що з урахуванням викладеного вище, не можливо встановити джерело виникнення мертвих відходів.

Відтак, як зазначає представник відповідача, перевіркою визначено, що здійснене TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» списання в перевіряємому періоді «мертвих відходів» по озимому ріпаку, соняшнику, озимій пшениці, не підтверджується операціями фактичного руху зерна.

При цьому, в ході перевірки встановлено, що у TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» відсутня власна акредитована лабораторія для здійснення лабораторного аналізу за основними показниками зерна, отриманого від врожаю на токи.

За даними Єдиного реєстру податкових накладних не встановлено отримання TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» у перевіряємий періоді послуг лабораторного аналізу зерна на наявність засміченості, які могли б слугувати підставою для прийняття рішення щодо необхідності проведення його очищення та списання «мертвих відходів».

Розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ на вартість придбаних товарів (робіт, послуг), тобто матеріальних витрат, використаних на вирощування зернових та технічних культур, урожай яких не використаний в межах господарської діяльності у зв`язку з його безпідставним списанням як «мертвих відходів».

Перевіркою зроблено висновок, що TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ» на порушення вимог п.198.5 ст.198 ПК України, в результаті чого занижено податкові зобов`язання з ПДВ по операціям, не пов`язаним з господарською діяльністю в загальній сумі 79 495 грн.. у тому числі за липень 2017 р. - 26 766 грн., жовтень 2017 р. - 8 125 грн., листопад 2017 р. - 13 786 грн., липень 2018 р. -16 741 грн.,жовтень2018 р. - 14077 грн. (6912,53 грн. + 7 164,20 грн.).

Перевіркою при розрахунку податкових зобов`язань з ПДВ використано всю кількість невикористаних відходів (мертва засміченість та усушка), яка визначена в наданих під час перевірки актах на сортування та сушку продукції рослинництва (сільгоспоблік, форма №82).

Водночас, TOB «ЧИСТОПІЛЛЯ», в порушення п.201.10 ст. 201 ПК України не складено і не зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведені податкові накладні на операції за товарами/послугами, які використовуються в операціях, що не є господарською діяльністю.

02.03.2020 р., через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду, повноважним представником позивача було подано відповідь на відзив від 02.03.2020 р. вх.№14745/20, в тексті якого зазначено наступне.

Щодо податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 30.10.2019 № та №, представник позивача зазначає, що під час проведення перевірки, контролюючим органом було встановлено, що ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» у періоді, що перевірявся нараховувалися доходи за надання в оренду земельних ділянок. Видача доходів у не грошовій формі в рахунок земельного паю оформлювалася відповідними відомостями за підписами уповноважених осіб Товариства.

При цьому, при наданні доходів у негрошовій формі за 2017 та 2018 р.р. для збільшення бази оподаткування не застосовувався коефіцієнт визначений положеннями п. 164.5. ст. 164 ПК України. Вказані підстави, також обґрунтовують прийняття податкових повідомлень-рішень від 30.10.2019 р. № та №.

При цьому, повноважний представник позивача зазначає, що, як під час проведення перевірки, так і під час складання відзиву, контролюючим органом з незрозумілих причин не враховане наступне.

Оподаткування доходів фізичних осіб регламентується розділом IV ПК України, відповідно до пп. 162.1.1 п. 162.1 ст. 162 якого платниками податку на доходи фізичних осіб є фізична особа - резидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні.

Відповідно до пп. 163.1.1 п. 163.1 ст. 163 ПК України, об`єктом оподаткування фізичної особи - резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід.

Відповідно до пп. 164.2.5 п. 164.2 ст. 164 ПК України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід від надання майна в лізинг, оренду або суборенду (строкове володіння та/або користування), визначений у порядку, встановленому п. 170.1 ст. 170 ПК України.

Порядок оподаткування доходів фізичної особи від надання нерухомості в оренду (суборенду) визначено п. 170.1 ст. 170 ПК України, згідно з пп. 170.1.1 якого податковим агентом платника податку - орендодавця щодо його доходу від надання в оренду (емфітевзис) земельної ділянки сільськогосподарського призначення, земельної частки (паю), майнового паю є орендар.

При цьому, об`єкт оподаткування визначається виходячи з розміру орендної плати, зазначеної в договорі оренди, але не менше ніж мінімальна сума орендного платежу, встановлена законодавством з питань оренди землі.

Відповідно до пп. 170.1.4 п. 170.1 ст. 170 ПК України дохід, зазначений у пп. 170.1.1 п. 170.1 ст. 170 ПК України, оподатковується податковим агентом під час нарахування (виплати) за ставкою 18 відсотків, визначеною п. 167.1 ст. 167 ПК України. Одночасно слід зазначити, що коефіцієнт, який обчислюється за формулою, визначеною п. 164.5 ст. 164 ПК України, застосовується виключно під час нарахування (надання) доходів у будь-якій не грошовій формі. Також, зазначений дохід є об`єктом оподаткування військовим збором (пп. 1.2 п. 161 підрозділу 10 розділу XX Кодексу).

Відповідно до ст. 21 ЗУ « Про оренду землі», орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі.

Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Умовами укладених договорів оренди земельних ділянок ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» з орендодавцями (фізичними особами-власниками) у п. 9 передбачено, як зазначає позивач, наступне: «9. За користуванням вказаною в Договорі земельною ділянкою «Орендар» сплачує «Орендодавцю» щороку орендну плату (в розрахунку на одну земельну ділянку) у розмірі … з якої підлягає утриманню до бюджету сума обов`язкових податків, платежів, зборів з доходів фізичних осіб, в розмірах передбачених нормами діючого законодавства України. У будь-якому разі, розмір орендної плати не може бути меншим, ніж … від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Форми орендної плати за оренду однієї земельної ділянки встановлюються за домовленістю між «Сторонами», але не може бути меншим від розміру, встановленого чинним законодавством.».

На підставі відповідних заяв власників земельних ділянок (для прикладу додавались до позову чотири примірника, інші надавалися під час проведення перевірки), після здійснення нарахування орендної плати та утримання з неї обов`язкових податків та платежів, ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» проводило реалізацію продукції орендодавцям, згідно номенклатури погодженої з останніми, що підтверджує відображення даних операцій у бухгалтерському обліку на рахунку 70.

Відповідно до Інструкції про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку активів, капіталу, зобов`язань і господарських операцій підприємств і організацій, Затвердженої Наказом Міністерства Фінансів України № 291 від 30.11.1999р, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21 грудня 1999 р. за № 893/4186 (з наступними змінами та доповненнями) Рахунок 70 "Доходи від реалізації" призначено для узагальнення інформації про доходи від реалізації готової продукції, товарів, робіт і послуг, доходів від оренди об`єктів інвестиційної нерухомості, доходів від страхової діяльності, про доходи від грального бізнесу, від проведення лотерей, а також про суму знижок, наданих покупцям, та про інші вирахування з доходу.

Тобто, нарахування доходів платника податку від надання майна в оренду проводилося виключно у грошовій формі, а тому, коефіцієнт визначений п. 164.5. ст. 164 ПК України правомірно не застосовувався ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ».

07.04.2020 р. повноважним представником позивача, шляхом електронного зв`язку, на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду було подано додаткові пояснення від 07.04.2020 р. вх.№3831/20-ел, в тексті яких зазначено наступне.

У період, що перевірявся, позивачем, під час здійснення господарської діяльності, використовувалося відповідне власне нерухоме майно, транспортні засоби та сільськогосподарська техніка, а також, використовувалися орендовані приміщення, транспортні засоби та сільськогосподарська техніка, вказані обставини, також, були встановлені у Акті перевірки у додатку № 2.

Для здійснення господарської діяльності ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» мало, як зазначає повноважний представник позивача, відповідний штат кваліфікованих працівників, станом на 01.01.2017 р., загальна кількість працюючих становила 124 особи, а станом на 01.12.2018 р. - 144 особи, вказані обставини, також, були встановлені у акті перевірки у додатку № 2.

У період який перевірявся, з урахуванням основних видів діяльності, ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» здійснювалися як посівні роботи, так і роботи зі збору сільськогосподарських культур (озимий ріпак, соняшник, озима пшениця), що подальшому у подальшому були реалізовані відповідним контрагентам, в підтвердження чого надано копії річних форм статистичної звітності за 2017-2018 роки.

Щодо протиправності податкового повідомлення-рішення № 000302520 від 06.02.2020 р., у поданих поясненнях від 07.04.2020 р., повноважним представником відповідача зазначено наступне.

ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» мало у користуванні відповідні земельні ділянки, на яких проводились посівні та роботи зі збирання сільськогосподарських культур (озимий ріпак, соняшник, озима пшениця). Кожний етап збору врожаю, супроводжується відповідним первинним документом, момент складання якого відбувається з урахуванням особливостей господарської діяльності останнього. Так, підприємством були затверджені відповідні накази, а саме: наказ № 29 від 30.06.2017 р. «Про затвердження порядку документального оформлення надходження та руху продукції зернових та технічних культур урожаю 2017 року»; наказ № 43 від 20.06.2018 р. «Про затвердження порядку документального оформлення надходження та руху продукції зернових та технічних культур урожаю 2018 року».

Повноважним представником позивача також було зазначено, що процес збору зернових ділиться на шість етапів, в підтвердження чого надано копії виписку з реєстру про намолот зерна і прибрану площу за період 2017-2018 роки.

При цьому, суд зазначає, що повноважним представником позивача було надано: копії виписку з реєстру про намолот зерна і прибрану площу за період 2017-2018 роки; копії актів на сортування та сушіння продукції рослинництва за період 2017-2018 роки.

Щодо списання мертвих відходів після доробки зерна, повноважним представником позивача зазначено, що в результаті доробки зерна отримуються мертві відходи, які активом не визнаються, оскільки використовувати їх у виробничому процесі або реалізувати неможливо, тому ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» мертві відходи списують зі складського обліку. По складському обліку мертві відходи оприбутковують відповідно до акту сортування та сушіння продукції рослинництва на протязі всього процесу доопрацювання зібраної культури. Видаток мертвих відходів зі складського обліку відбувається у момент вивезення на підставі накладної (внутрішньогосподарського призначення), товарно - транспортна накладна, в підтвердження чого останнім надано копії товарно - транспортних накладних на вивезення мертвих відходів за період 2017-2018 роки.

Щодо податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 30.10.2019 р. як № , так і № повноважним представником позивача зазначено наступне.

Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до ПК України). Повноважний представник позивача зазначає, що у зв`язку з урахуванням великої кількості укладених договорів оренди земельних ділянок та враховуючи їх однотипність останнім надано до суду для прикладу дев`яносто дев`ять примірників укладених договорів, двадцять з яких з відповідними заявами. Ревізорами контролюючого орагун були досліджені відповідні договори оренди та розрахунки за ними, про що зазначено у додатку № 26 до акту перевірки.

На підставі відповідних заяв власників земельних ділянок, після здійснення нарахування орендної плати та утримання з неї обов`язкових податків та платежів (докази утримання ПДФО та військового збору за період 2017-2018 роки надано), підприємство проводило реалізацію продукції орендодавцям, згідно номенклатури погодженої з останніми, що підтверджує відображення даних операцій у бухгалтерському обліку на рахунку 70.

07.04.2020 р., повноважним представником позивача, шляхом електронного зв`язку, було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду клопотання від 07.04.2020 р. вх.№3832/20-ел про відкладення розгляду справи.

07.04.2020 р., повноважним представником позивача, шляхом електронного зв`язку, було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду клопотання від 07.04.2020 р. вх.№3833/20-ел про виклик свідків, в обґрунтування якого зазначено наступне.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 65 КАС України, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

З урахуванням викладеного вище, та задля забезпечення повного та всебічного встановлення обставин справи, повноважний представник позивача просить суд викликати та допитати у якості свідків по справі №160/12181/20 наступних осіб, а саме: ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 , місце роботи: ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» - головний агроном, 53253, Україна, Дніпропетровська область, Нікопольський район, село Чистопіль, вул. Шевченко, буд. 5); ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , місце роботи: ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» - головний бухгалтер, 53253, Україна, Дніпропетровська область, Нікопольський район, село Чистопіль, вул. Шевченко, буд. 5).

Щодо зазначеного вище клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 44 КАС України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 65 КАС України, як свідок в адміністративній справі може бути викликана судом кожна особа, якій можуть бути відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Відповідно до ч.2 ст. 65 КАС України, свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст.183 КАС України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Здійснивши системний аналіз зазначених вище норм чинного законодавства, що регулюють дане питання, суд зазначає, що не вбачає підстав для виклику та допиту в якості свідка як ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 , місце роботи: ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» - головний агроном, 53253, Україна, Дніпропетровська область, Нікопольський район, село Чистопіль, вул. Шевченко, буд. 5), так і ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , місце роботи: ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» - головний бухгалтер, 53253, Україна, Дніпропетровська область, Нікопольський район, село Чистопіль, вул. Шевченко, буд. 5), оскільки свідчення даних осіб не внесуть роз`яснення щодо обставин даної справи.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку щодо відмови у заявленому клопотанні представник позивача - ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» про виклик та допит у якості свідка як ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 , місце роботи: ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» - головний агроном, 53253, Україна, Дніпропетровська область, Нікопольський район, село Чистопіль, вул. Шевченко, буд. 5), так і ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , місце роботи: ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» - головний бухгалтер, 53253, Україна, Дніпропетровська область, Нікопольський район, село Чистопіль, вул. Шевченко, буд. 5), з викладенням тексту зазначеного клопотання безпосередньо в тексті рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №160/1281/20, дотримуючись при цьому принципу процесуальної економії в адміністративному судочинстві та з урахуванням вимог ч.5 ст.243 КАС України.

08.04.2020 р., повноважним представником відповідача, шляхом електронного зв`язку, було подано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду клопотання від 08.04.2020 р. вх.№3957/20-ел про відкладення розгляду справи.

Суд зазначає, що 08.04.2020 р. повноважним представником позивача, шляхом поштового зв`язку, було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністратвиного суду письмові пояснення від 08.04.2020 р., ідентичні за змістом поясненням від 07.04.2020 р. вх.№3831/20-ел.

14.04.2020 р., повноважним представником позивача, шляхом електронного зв`язку, було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду заяву від 14.04.2020 р. за вх.№4362/20-ел, в тексті якої зазначено наступне.

У заяві про зміну предмету позову від 20.02.2020 року, а саме, у частині позовних вимог, представником позивача була допущена описка у номері податкового повідомлення-рішення, а саме, замість податкового повідомлення-рішення № 000302520 від 06.02.2020 р., було два рази зазначено податкове повідомлення-рішення № 000300520 від 06.02.2020 р., однак, за текстом заяви про зміну предмету позову, номер податкового повідомлення-рішення, яке оскаржується зазначено правильно, а саме: № 000302520.

Крім того, представником позивача, у судовому засіданні яке відбулося 02.03.2020 року, були заявлені та обґрунтовані позовні вимоги, щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 000302520 від 06.02.2020 року прийняте ГУ ДПС у Дніпропетровській області в частині нарахування податкових зобов`язань на суму 79 495,00 грн. та штрафним (фінансовим) санкціям (штрафам) на суму 39 747,50 грн.; визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № від 30.10.2019 року, № від 30.10.2019 року, 000300520 від 06.02.2020 року, прийняті ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

У письмових поясненнях по справі від 06.04.2020 р. позивачем зазначається, як за текстом, так і у прохальній частині правильний номер податкового повідомлення-рішення, яке останній просить скасувати, а саме: № 000302520 від 06.02.2020 р.

В судове засідання, призначене на 15.04.2020 р., сторони не з`явились.

Будь-яких заяв, клопотань чи пояснень від сторін на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

При цьому суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 р. № 215 внесено зміни до цієї постанови, зокрема: заборонено з 00 год. 01 хв. 17 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р. проведення всіх масових (культурних, розважальних, спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів, у яких бере участь понад 10 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування; з 12 год. 00 хв. 18 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р.: регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні (крім перевезення легковими автомобілями);перевезення понад 10 пасажирів одночасно в одному транспортному засобі у міському електричному (трамвай, тролейбус) та автомобільному транспорті, що здійснює регулярні пасажирські перевезення на міських маршрутах у звичайному режимі руху; перевезення понад 10 пасажирів одночасно в автобусах, які виконують регулярні пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах в режимі маршрутного таксі; з 17 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р. перевезення пасажирів метрополітенами мм. Києва, Харкова і Дніпра відповідно до рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 16 березня 2020 р.

Згідно Протоколом №6 від 17.03.2020 Міської комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Дніпровської міської ради, Комісія вирішила, зокрема: Призупинити на території міста Дніпра з 00.01 18.03.2020 до прийняття рішення про скасування обмежувальних заходів: 1) проведення всіх масових (культурних, розважальних, спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів, у яких бере участь понад 10 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єктів критичної інфраструктури, підприємств та закладів державної і комунальної форм власності, закладів охорони здоров`я усіх форм власності; 2) роботу суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів, зокрема закладів громадського харчування (ресторанів, кафе тощо), торговельно-розважальних центрів, інших закладів розважальної діяльності, фітнес-центрів, закладів культури, торговельного і побутового обслуговування населення, крім роздрібної торгівлі продуктами харчування, пальним, засобами гігієни, лікарськими засобами, виробами медичного призначення, засобами зв`язку, товарами для тварин, провадження банківської та страхової діяльності, а також торговельної діяльності і діяльності з надання послуг з громадського харчування із застосуванням адресної доставки замовлень, з перевезення вантажним транспортом, технічного обслуговування усіх видів транспортних засобів, послуг, які надаються ветеринарними клініками за умови забезпечення відповідного персоналу засобами індивідуального захисту. 2. Заборонити роботу метрополітену у місті Дніпрі з 15.00 17.03.2020 по 03.04.2020 включно.

Також, 11.03.2020 Рада суддів України звернулася до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін. Також Рада суддів України просить громадян утриматися від відвідин суду, якщо у них є ознаки будь-якого вірусного захворювання.

17 березня 2020 року, Рада суддів України на своєму позачерговому засіданні ухвалила рішення №19, що стосується організації роботи судів та органів суддівського самоврядування з метою мінімізації ризиків розповсюдження гострої респіраторної хвороби НОМЕР_1 -19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2.

Так, у вказаному рішенні зазначено, що на період з 16 березня до 03 квітня 2020 року, встановити особливий режим роботи судів України, а саме, зокрема:

- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;

- зменшити кількість судових засідань, що призначаються: для розгляду протягом робочого дня;

- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження;

Крім того, Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам: рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами; утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

Вказані обмеження та рекомендації кореспондуються із Розпорядженням голови Дніпропетровського окружного адміністративного суду №57 від 16.03.2020р. та Наказом №80 від 17.03.2020р.

Водночас, відповідно до п. 1 розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338-р «Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації» визначено, що з урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення та відповідно до статті 14 та частини другої статті 78 Кодексу цивільного захисту України установити для єдиної державної системи цивільного захисту на всій території України режим надзвичайної ситуації до 24 квітня 2020 року.

Так, на підставі зазначеного вище, та враховуючи розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338-р «Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації», суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЧИСТОПІЛЛЯ» є юридичною особою, що підтверджується відповідними відомостями, які містяться в матеріалах справах.

Відповідно до пп.2.1 п.2 Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧИСТОПІЛЛЯ», останнє створене з метою отримання прибутку від здійснення підприємницької діяльності на засадах самостійної ініціативи, систематичності та на власний ризик.

Відповідно до пп.2.2 п.2 Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧИСТОПІЛЛЯ», основними видами діяльності Товариства визнаються: вирощування зернових та технічних культур; надання послуг у рослинництві; облаштування ландшафту; переробка сільськогосподарської продукції як власного виробництва, так і придбаної; розведення великої рогатої худоби, свиней та птиці тощо.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що на підставі направлень від 18.07.2019 р. №4908, №4909, №4910, №4911, №4912, №4913, виданих ГУ ДФС у Дніпропетровській області (адреса: 49000, м. Дніпро, вул.Сімферопольська, буд. 17-а, тед., факс , e-mail: ) відповідними працівниками контролюючого органу відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.77.1, п.77.4 ст.77 ПК України, плану графіку проведення документальних планових виїзних перевірок платників податків на 2019 рік, на підставі наказу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 03.07.2019 року № 4036-п, проведена виїзна документальна планова перевірка ТОВ «ЧИТОПІЛЛЯ» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 по 31.12.2018 року, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р., за результатами якої складено акт від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022 «Про результати документальної планової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Чистопілля» (код ЄДПРОУ 34277022, тел. + 38(0566)676349 )».

В зазначеному вище акті перевірки від від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022, контролюючим органом зроблено висновок про порушення ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ»: п. 185.1 ст. 185, п. 188.1 ст. 188, п. 198.5 п.198.6 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 ПК України, в результаті чого встановлено заниження податку на додану вартість всього 325 593,00 грн., в тому числі за: грудень 2017 року - 68 294 грн., червень 2018 року - 208 754 грн., жовтень 2018 року - 48 545 грн.; п. 201.10 ст. 201 ПК України, в результаті чого ТОВ «ЧИТОПІЛЛЯ» не складено і не зареєстровано в ЄРПН в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведені податкові накладні за операціями з реалізації готової продукції, за товарами/послугами, які починають використовуватися в операціях, звільнених від оподаткування ПДВ; пп. 212.3.4. п. 212.3 ст. 212 ПК України (в редакції що діяла на момент вчинення порушення) ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» не зареєструвалося платником акцизного податку до початку здійснення реалізації пального; р. ІІІ наказу МФУ від 13.01.2015 року № 4 «Про затвердження форми Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма № 1ДФ) та Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, абз. «б» п. 176.2 ст. 176 ПК України, в частині надання до Нікопольського управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків, і сум утриманого з них податку (форма № 1-ДФ) з недостовірними відомостями за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р; п. 164.5 ст. 164, п. 167.1 ст. 167, пп. 168.1.1, пп. 168.1.2., п. 168.1., ст. 168, пп.170.1.1. п. 170.1. ст. 170, абз. «а» п. 176.2 ст. 176 ПК України в частині заниження бази оподаткування податком на доходи фізичних осіб з виданих доходів у не грошовій формі за надання в оренду земельних ділянок в загальній сумі 979 317,61 грн., у результаті чого визначено суму податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб в загальній сумі 176 277,16 грн., у тому числі: січень 2017 р. - 35,56 грн., лютий 2017 р. - 230,08 грн., вересень 2017 р. - 79 491,09 грн., жовтень 2017 р. - 14 220,28 грн., грудень 2017 р. - 149, 06 грн., листопад 2018 р. - 82 151,09 грн.

В матеріалах справи містяться відомості, що ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» було подано на адресу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області заперечення до акту перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022 «Про результати документальної планової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Чистопілля» (код ЄДПРОУ 34277022, тел. + 38(0566)676349 )».

25.10.2019 р. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було направлено на адресу директора ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» лист від 25.10.2019 р. №21336/10/04-36-05-20 «Про результати розгляду заперечень», а тексті якого зазначено, що ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» не надано достатніх аргументів та додаткових документів для задоволення заперечень, наданих до акту про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» від 09.09.2019 р. №63/04/36-05-20/34277022, отже висновки, викладені в акті перевірки, є правомірними та такими, що відповідають вимогам чинного законодавства.

07.11.2019 року ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ», засобами поштового зв`язку, були отримані податкові повідомлення-рішення, сформовані контролюючим органом на підставі висновків, викладених в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022, а саме: № 000483520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення п. 185.1 ст. 185, п. 188.1 ст. 188, п. 198.5 п.198.6 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПК України та застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.123.1. ст. 123 ПК України. Зазначеним податковим повідомленням-рішенням збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 488 389,50 грн., а саме: за податковим зобов`язанням збільшення на суму 325 593,00 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями 162 796,50 грн.; № 000485520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 54.3.2. п. 54.3 ст. 54, п. 58.1. ст. 58, ст. 120 1, п. 201.10 ст. 201 ПК України. Зазначеним податковим повідомленням-рішенням застосовано штраф у розмірі 162 675,55 грн. (відсутність складення (реєстрації) протягом граничного строку ПН/розрахунків коригування); № 000511520 від 30.10.2019 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 212.3.4. п. 212.3 ст. 212 ПК України. Зазначеним податковим повідомленням-рішенням застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.117.3 ст. 117 ПК України за платежем з акцизного податку на пальне у розмірі 5 535,00 грн.

13.11.2019 р. ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ», в порядку адміністративного оскарження, направлено до ДПС України скаргу № 180 від 13.01.2019 р. про перегляд податкових повідомлень рішень № 000483520 від 30.10.2019 року, № 000485520 від 30.10.2019 року, № 000511520 від 30.10.2019 року, № від 30.10.2019 року, № від 30.10.2019 року.

Рішенням від 28.11.2019 р. № 11115/6/99-00-08-05-01 про продовження строку розгляду скарги, ДПС України продовжила строк розгляду скарги ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ», до 17.01.2020 р. (включно).

23.01.2020 р. ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ», засобами поштового зв`язку, було отримане рішення ДПС України від 17.01.2020 р. № 2104/6/99-00-08-05-01-06 про результат розгляду скарги, яким були скасовані податкові повідомленні-рішення, а саме: від 30.10.2019 р. № 000483520, № 000485520 у частині донарахованого податку на додану вартість на вартість відходів 3 категорії соняшнику, а також вартість соняшнику по операціям з переробки давальницької сировини (насіння соняшнику) та штрафних санкцій, а в іншій частині зазначені податкові повідомленні-рішення та податкові повідомленні-рішення № 000511520, № , № залишено без змін, а скаргу Позивача без задоволення.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 13.02.2020 р., засобами поштового зв`язку, ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» були отримані від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області наступні податкові повідомлення-рішення, а саме: № 000302520 від 06.02.2020 р. відповідно до якого було встановлено порушення п. 185.1 ст. 185, п. 188.1 ст. 188, п. 198.5 п.198.6 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПК України та застосовано штрафні (фінансові) санкції на підставі п.123.1. ст. 123 ПК України. Зазначеним податковим повідомленням-рішенням збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 119 604,00 грн., а саме, за податковим зобов`язанням збільшення на суму 79 736,00 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями 39 868,00 грн.; № 000300520 від 06.02.2020 р. відповідно до якого було встановлено порушення пп. 54.3.2. п. 54.3 ст. 54, п. 58.1. ст. 58, ст. 120 1,, п. 201.10 ст. 201 ПК України. Зазначеним податковим повідомленням-рішенням до ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» застосовано штраф у розмірі 39 747,51 грн. (відсутність складення (реєстрації) протягом граничного строку ПН/розрахунків коригування).

Зазначені вище податкові повідомлення-рішення мають посилання, що вони були прийняті на підставі акту перевірки № 63/04-36-05-20/34277022 від 09.09.2019 р. та рішення ДПС України про результати розгляду скарги № 2104/6/99-00-08-05-01-06 від 17.01.2020 р.

Під час судового розгляду справи судом встановлено, матеріалами справи підтверджено наступне.

В період 2017-2018 року, ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» як сільськогосподарський виробник здійснював вирощування насіння озимого ріпаку, соняшнику, озимої пшениці, в підтвердження зазначеного позивачем було надано відповідні накази, а саме: наказ № 29 від 30.06.2017 р. «Про затвердження порядку документального оформлення надходження та руху продукції зернових та технічних культур урожаю 2017 року»; наказ № 43 від 20.06.2018 р. «Про затвердження порядку документального оформлення надходження та руху продукції зернових та технічних культур урожаю 2018 року».

ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» під час збору врожаю насіння у 2017 та 2018 рр. здійснювало його перевезення з полів на тік, під час приймання якого відбувалася первинна очистка насіння соняшника (очистка насіння від сміттєвих домішок у вигляді шапки соняшника, залишка стебла, листя).

Правовідносини сторін, що виникають у сфері справляння податків і зборів,зокрема, щодо визначення вичерпного переліку податків і зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податковою контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються нормами Конституції України від 28.06.1996 № 254к/96-ВР, Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, тощо.

Відповідно до ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Статтями 61, 67 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Відповідно до ст. ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до п.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Оцінивши надані сторонами у справі докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до ст.86 КАС України, та надавши відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника в світлі висновку, викладеного в пункті 25 Рішення Європейського Суду з прав людини «Проніна проти України» (заява №63566/00, Страсбург 18 липня 2006 року), суд приходить до висновку про можливість винесення законного і об`єктивного рішення у справі з урахуванням всіх обставин, наведених вище.

При цьому, суд зауважує, що п.1 статті 6 Конвенції зобовязує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обовязку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Стаття 2 КАС України зазначає, що основними завданнями (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне зясування всіх обставин у справі; 5) обовязковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Одним з принципів адміністративного судочинства, передбачених ч.3 ст.2 КАС України, є принцип верховенства права, який відповідно до ст.6 КАС України, полягає в наступному:суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ст. ст.8, 9 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом, а розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За змістом ч. 4 ст. 9 КАС України суд повинен визначити характер спірних правовідносин та зміст правової вимоги, матеріальний закон, який їх регулює, а також факти, що підлягають встановленню і лежать в основі вимог та заперечень; зясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів. Суд прийшов до висновку, що поданих сторонами доказів достатньо для встановлення обставин справи та для ухвалення судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

Відповідно до п.п.14.1.156 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Відповідно до ст.21 ПК України визначені обов`язки контролюючих органів, серед яких обов`язок дотримуватись Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень; не допускати поршень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

Статтею 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом. Виконання податкового обов`язку може здійснюватися платником податків самостійно або за допомогою свого представника чи податкового агента. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Згідно з п.55.1. ст.55 ПК України податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства. Процедура адміністративного оскарження рішень органів державної податкової служби є дворівневою.

Контролюючими органами вищого рівня є Державна податкова адміністрація України - для державних податкових адміністрацій в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, які у свою чергу є контролюючими органами вищого рівня для державних податкових інспекцій (п.55.2 ст.55 ПК України).

Порядок оскарження рішень контролюючих органів визначений у ст.56 ПК України, п. 56.1 якої визначає,що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п. 56.18. ст.56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до п.58.1 ст. 58 Податкового кодексу України, у разі коли сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

Податкове повідомлення-рішення містить підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов`язання та/або зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов`язань платника податків; суму грошового зобов`язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного (збільшеного) бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення результатів господарської діяльності або від`ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов`язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про наслідки несплати грошового зобов`язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення.

До податкового повідомлення-рішення додається розрахунок податкового зобов`язання та штрафних (фінансових) санкцій.

Форма та порядокнадіслання податкового повідомлення-рішення і розрахунку грошового зобов`язання визначається центральним контролюючим органом.

Відповідно до п.п. 61.1. ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способи здійснення податкового контролю перелічені у ст.62 ПК України, до них відноситься, зокрема, відповідно до п.62.1.3. ПК України здійснення податкового контролю шляхом проведення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до ст.77 ПК України, документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок.

План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки.

До плану-графіка проведення документальних планових перевірок відбираються платники податків, які мають ризик щодо несплати податків та зборів, невиконання іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.

Періодичність проведення документальних планових перевірок платників податків визначається залежно від ступеня ризику в діяльності таких платників податків, який поділяється на високий, середній та незначний. Платники податків з незначним ступенем ризику включаються до плану-графіка не частіше, ніж раз на три календарних роки, середнім - не частіше ніж раз на два календарних роки, високим - не частіше одного разу на календарний рік.

Порядок формування та затвердження плану-графіка, перелік ризиків та їх поділ за ступенями встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Платники податків - юридичні особи, що відповідають критеріям, визначеним пунктом 43 підрозділу 4 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу, та у яких сума сплаченого до бюджету податку на додану вартість становить не менше п`яти відсотків від задекларованого доходу за звітний податковий період, а також самозайняті особи, сума сплачених податків яких становить не менше п`яти відсотків від задекларованого доходу за звітний податковий період, включаються до плану-графіка не частіше, ніж раз на три календарних роки. Зазначена норма не поширюється на таких платників податків у разі порушення ними статей 45, 49, 50, 51, 57 цього Кодексу.

Забороняється проведення документальної планової перевірки за окремими видами зобов`язань перед бюджетами, крім правильності обчислення, повноти і своєчасності сплати митних платежів, податків, зборів та єдиного внеску при виплаті (нарахуванні) доходів фізичним особам, податку з доходів фізичних осіб та зобов`язань за бюджетними позиками і кредитами, що гарантовані бюджетними коштами.

Про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки вручено під розписку або надіслано рекомендованим листом з повідомленням про вручення копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки.

У разі планування перевірок одного й того самого платника податків контролюючими органами та органами державного фінансового контролю у звітному періоді такі перевірки проводяться зазначеними органами одночасно. Порядок координації проведення таких перевірок та залучення до перевірок інших органів, передбачених законом, визначається Кабінетом Міністрів України.

Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної планової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна планова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.

Строки проведення документальної планової перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.

Перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної планової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу.

Порядок оформлення результатів документальної планової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Відповідно до п.85.2 ст.85 ПК України, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Відповідно до п.117.3 ст.117 ПК України, здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку у порядку, передбаченому цим Кодексом, -

тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців у розмірі 100 відсотків вартості реалізованого пального або спирту етилового.

Відповідно до п.120-1.2 ст.120-1 ПК України, відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття відповідного рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

Відсутність реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.

У разі реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, протягом 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, штрафні санкції, передбачені абзацом другим цього пункту та пунктом 120-1.1 цієї статті, не застосовуються.

Відповідно до п.164.5 ст.164 ПК України, під час нарахування (надання) доходів у будь-якій негрошовій формі базою оподаткування є вартість такого доходу, розрахована за звичайними цінами, правила визначення яких встановлені згідно з цим Кодексом, помножена на коефіцієнт, який обчислюється за такою формулою: К = 100 : (100 - Сп), де К - коефіцієнт; Сп - ставка податку, встановлена для таких доходів на момент їх нарахування.

Відповідно до п.167.1 ст.167 ПК України, ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

Відповідно до пп.168.1.1, пп.168.1.2 п.168 ст.168 ПК України, податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу.

Податок сплачується (перераховується) до бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом. Банки приймають платіжні документи на виплату доходу лише за умови одночасного подання розрахункового документа на перерахування цього податку до бюджету.

Відповідно до пп.170.1.1 п.170.1 ст.170 ПК України, податковим агентом платника податку - орендодавця щодо його доходу від надання в оренду (емфітевзис) земельної ділянки сільськогосподарського призначення, земельної частки (паю), майнового паю є орендар.

При цьому об`єкт оподаткування визначається виходячи з розміру орендної плати, зазначеної в договорі оренди, але не менше ніж мінімальна сума орендного платежу, встановлена законодавством з питань оренди землі.

Відповідно до абз. «а» п.176.2 ст.176 ПК України, своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок.

Відповідно до п.185.1 ст.185 ПК України, об`єктом оподаткування є операції платників податку з:

а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю;

б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу;

в) ввезення товарів на митну територію України;

г) вивезення товарів за межі митної території України;

е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

З метою оподаткування цим податком до операцій з ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів за межі митної території України прирівнюється поміщення товарів у будь-який митний режим, визначений Митним кодексом України.

Відповідно до п.188.1 ст.188 ПК України, база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).

При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком:

товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню;

газу, який постачається для потреб населення.

До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних та інфляційні, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.

До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.

Відповідно до п.198.5 ст.198 ПК України, платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, що не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

У разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи в подальшому починають використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, у тому числі переведення невиробничих необоротних активів до складу виробничих необоротних активів, платник податку може зменшити суму податкових зобов`язань, що були нараховані відповідно до цього пункту, на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, зазначеної в абзаці першому цього пункту, зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З метою застосування цього пункту податкові зобов`язання визначаються по товарах/послугах, необоротних активах:

придбаних для використання в неоподатковуваних операціях - на дату їх придбання;

придбаних для використання в оподатковуваних операціях, які починають використовуватися в неоподатковуваних операціях, - на дату початку їх фактичного використання, визначену в первинних документах, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні.

У разі якщо на момент перевірки платника податку контролюючим органом в акті вибіркової (часткової) інвентаризації, проведеної платником податку на вимогу такого органу, виявлено нестачу придбаних таким платником товарів (крім випадку, якщо така нестача обумовлена знищенням внаслідок дії обставин непереборної сили, що підтверджується відповідно до законодавства), для цілей розділу V цього Кодексу такі товари вважаються використаними платником податку в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку.

Відповідно до п.198.6 ст.198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, у тому числі для платників податку, які застосовують касовий метод.

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Відповідно до пп.212.3.4 п.212.3 ст.212 ПК України, особи, які здійснюватимуть реалізацію пального або спирту етилового, підлягають обов`язковій реєстрації як платники податку контролюючими органами за місцезнаходженням юридичних осіб, постійних представництв, місцем проживання фізичних осіб - підприємців до початку здійснення реалізації пального або спирту етилового.

Реєстрація платника податку здійснюється на підставі подання особою не пізніше ніж за три робочі дні до початку здійснення реалізації пального або спирту етилового заяви, форма якої затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, веде реєстр платників акцизного податку з реалізації пального або спирту етилового, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками акцизного податку.

Здійснивши системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України та надаючи оцінку доводам сторін, як викладених в заяві про зміну предмету спору від 20.02.2020 р., відзиві до неї, так і відповідних письмових пояснень, суд виходить з наступного.

Суд вважає необґрунтованою позицію Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, яка викладена в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022, на підставі якого винесені податкові повідомлення-рішення, а саме: № 000300520 від 06.02.2020 р.; №000302520 від 06.02.2020 р.; № від 30.10.2019 р.; № від 30.10.2019 р., виходячи з наступного.

Як встановлено судом та підтверджено доказами, наявними в матеріалами справи, висновки відповідача, викладені в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022 мають характер припущень, оскільки відсутнє їх підтвердження будь-якими належними і допустимими доказами в розумінні ст.ст.73-76 КАС України та в контексті предмета перевірки.

Суд зауважує, що, викладаючи зазначені припущення у формі висновків в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022, відповідач жодними належними доказами в розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України не довів під час судового розгляду справи викладених у вказаному вище акті перевірки обставин, що мали наслідком виникнення зазначених припущень у відповідача та мали наслідком винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень відповідачем.

Судом при розгляді зазначеної справи було встановлено наступне.

Висновки відповідача, викладені в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022, про порушення ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» податкового законодавства були зроблені без належного дослідження первинних документів ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ».

Щодо нарахування податкових зобов`язань на суму операцій по товарам (роботам, послугам) не пов`язаних з господарською діяльністю (списання мертвих відходів), судом встановлено наступне.

ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» має у користуванні відповідні земельні ділянки на яких проводить посівні та роботи зі збирання сільськогосподарських культур (озимий ріпак, соняшник, озима пшениця). Судом встановлено, що кожний етап збору врожаю, супроводжується відповідним первинним документом, момент складання якого відбувається з урахуванням особливостей господарської діяльності останнього. В підтвердження чого, ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» були затверджені, наступні накази, а саме: наказ № 29 від 30.06.2017 р. «Про затвердження порядку документального оформлення надходження та руху продукції зернових та технічних культур урожаю 2017 року»; наказ № 43 від 20.06.2018 р. «Про затвердження порядку документального оформлення надходження та руху продукції зернових та технічних культур урожаю 2018 року», копії яких містяться в матеріалах справи.

При цьому, суд зазначає, що повноважним представником позивача в підтвердження дійсності виконання всіх шести етапів зернового врожаю було надано відповідні первинні документи, а саме: копії талонів водія та комбайнера, журналів вагаря, реєстрів прийняття зерна від шофера виписок з реєстру про намолот зерна і прибрану площу щодо соняшника за 2017 рік; копії талонів водія та комбайнера, журналів вагаря, реєстрів прийняття зерна від шофера виписок з реєстру про намолот зерна і прибрану площу щодо озимої пшениці за 2018 рік; копії журналів вагаря за період 2017-2018 рр.; копії реєстрів прийняття зерна від шофера за період 2017-2018 рр.; копії виписку з реєстру про намолот зерна і придбану площу за період 2017-2018 рр.

Судом також встановлено, матеріалами справи підтверджено, що позивачем - ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» як під час перевірки, так і під час судового розгляду справи було надано в підтвердження використання власного нерухомого майна, транспортних засобів та сільськогосподарської техніки відповідні копії документів, а саме свідоцтво про право власності на нерухоме майно з витягами про державну реєстрацію прав на 15 арк.; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; свідоцтво про реєстрацію машини (сільськогосподарська техніка); договір на перевезення вантажів від 01.06.2016 р.; договір № 01/01-2016 оренди нежитлового приміщення від 01.01.2016 р.; договір оренди транспортного засобу № 05/01-2017 від 05.01.2017 р.; договір оренди транспортного засобу № 06/06-2017 від 06.06.2017 р.; договір оренди № 64ПК від 03.07.2017 р.; договір № 01/01-2017 оренди нежитлового приміщення від 01.01.2017 р.; договір оренди транспортного засобу № 12-1/06-2018 від 12.06.2018 р.; договір оренди транспортного засобу № 12/06-2018 від 12.06.2018 р.; договір оренди № П2218 від 14.06.2018 р.; договір оренди рухомого майна № 1 від 05.04.2017 р.; договір оренди рухомого майна № 2 від 05.04.2018 р.; договір оренди рухомого майна № 3 від 02.08.2018 р.

При цьому, ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» з метою здійснення господарської діяльності мало відповідний штат кваліфікованих працівників, що підтверджується відповідними первинними документами, а саме: штатний розклад за період 2017-2018 рр., з тексту якого судом встановлено, що на ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ» загальна кількість працюючих станом на 01.01.2017 р. становила 124 особи.

Зазначені вище первинні документи підтверджують наявність у ТОВ «ЧИСТОПІЛЛЯ», протягом періоду, що перевірявся відповідних ресурсі, як людських так і технічних, необхідних для здійснення основних видів господарської діяльності, що передбачена установчими документами останнього.

Водночас суд зазначає, що позивачем в підтвердження руху пшениці були надані відповідні документи, а саме: відомості руху зерна та іншої продукції та книг складського обліку за період 2017-2018 рр.; товарно-транспортні накладні на вивезення мертвих відходів за період 2017-2018 рр., копії яких містяться в матеріалах справи.

Детальний аналіз сукупності всіх наданих до суду документів, які наявні в матеріалах справи ставить під сумнів висновок контролюючого органу, який знайшов своє відображення в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022.

Суд зауважує, що зазначена позиція кореспондується позиції Верховного Суду, викладеній в постанові Верховного Суду від 19.12.2019 р. у справі №820/12033/15 (адміністративне провадження №К/9901/27309/18), в якій зазначається, що правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання в своїй господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

Аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

Наслідки для податкового обліку створює лише фактичний рух активів, що є обов`язковою умовою для формування податкового кредиту.

Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентами на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності, та свідчать про відсутність у сторін волевиявлення щодо реального здійснення господарської операції.

Необґрунтована податкова вигода характеризується відсутністю фактичного виконання господарських операцій, здійсненням операцій без ділової мети та обліком операцій безвідносно до їх реального економічного змісту, узгодженістю дій покупця та постачальника для штучного створення умов бюджетного відшкодування.

Якщо певна господарська операція не відбулася чи відбулася не за тим її змістом, який відображений в укладених платником податку договорах, то це є підставою для застосування відповідних наслідків у податковому обліку.

З`ясовуючи обставини реальності вчинення господарської операції, слід ретельно перевіряти доводи податкового органу про фактичне нездійснення господарської операції, викладені в актах перевірки або зафіксовані іншими доказами.

Документи та інші дані, що спростовують реальність здійснення господарської операції, яка відображена в податковому обліку, повинні оцінюватися з урахуванням специфіки кожної господарської операції - умов перевезення, зберігання товарів, змісту послуг, що надаються, тощо.

При вирішенні спорів щодо правомірності формування платниками податків своїх даних податкового обліку, зокрема, якщо предметом спору є достовірність первинних документів та підтвердження інших обставин реальності відображених у податковому обліку господарських операцій, суди повинні враховувати, що, обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень, якщо він заперечує проти позову.

У разі надання контролюючим органом доказів, які в сукупності з іншими доказами у справі свідчать, що документи, на підставі яких платник податків задекларував податковий кредит та сформував витрати, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи.

Про відсутність реального характеру відповідних операцій можуть свідчити, зокрема, наявність таких обставин; неможливість здійснення платником податку зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності, відсутність у платника податку необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, основних коштів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, здійснення операцій з товарно-матеріальними цінностями, які не вироблялися або не могли бути вироблені в обсязі, зазначеному платником податку в документах обліку.

Таким чином, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та, які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема, і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку.

Недоведеність фактичного здійснення господарської операції позбавляє первинні документи юридичної значимості для цілей формування податкової вигоди, а покупця - права на формування цієї податкової вигоди навіть за наявності правильно оформлених за зовнішніми ознаками та формою, але недостовірних та у зв`язку з цим юридично дефектних первинних документів, та незважаючи на наявність у платника податку доказів сплати продавцеві вартості товарів/послуг, якщо рух коштів не забезпечений зв`язком з фактично вчиненою господарською операцією учасників правовідносин.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про незаконність та необґрунтованість висновків відповідача, зазначених в акті від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022, хибність зайнятої ним позиції та невідповідність її чинному законодавству України.

При цьому, оскільки відповідачем в порядку, передбаченому ч.2 ст.77 КАС України не доведено правомірності позиції, викладеної в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022, що стала підставою для винесення податкових повідомлень-рішень, а саме: № 000300520 від 06.02.2020 р.; №000302520 від 06.02.2020 р.; № від 30.10.2019 р.; № від 30.10.2019 р., суд приходить до висновку про необґрунтованість та протиправність тверджень відповідача, та зазначає, що доводи контролюючого органу, викладені в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022 є оціночними поняттями, які під час судового розгляду даної справи не зайшли свого підтвердження відповідними доказами в розумінні ст. ст.73-77 КАС України.

Суд зауважує, що зазначена позиція кореспондується позиції Верховного Суду, викладеній в постанові Верховного Суду від 14.01.2020 року у справі №820/1462/15 (касаційне провадження №К/9901/8151/18), в якій зазначається, що господарські операції для визначення валових витрат та податкового кредиту мають бути фактично здійсненими та підтвердженими належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, які відображають реальність таких операцій, та спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.

Разом з тим відповідно до принципу змагальності суб`єкт господарювання зобов`язаний заперечувати проти доводів суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також суд зауважує, що при розгляді зазначеної справи особлива увага була приділена саме з`ясуванню підстав, що передували винесенню оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, а саме: № 000300520 від 06.02.2020 р.; №000302520 від 06.02.2020 р.; № від 30.10.2019 р.; № від 30.10.2019 р., суд приходить до висновку про необґрунтованість тверджень відповідача, які знайшли своє відображення в акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022.

Суд зазначає, що відповідач, як складаючи відзив на заявлену позовну заяву, так і надаючи додаткові пояснення по суті заявленого позову, обмежився по суті формальною відмовою від заявленого позову, фактично переклавши тягар доказування у справі на суд.

Відповідачем ні у відзиві на позовну заяву, ні при наданні пояснень, не було наведено жодних доводів, які б свідчили про недотримання податкової дисципліни позивачем у перевіряємий період.

Відтак суд зазначає, що відповідачем - Головним управлінням Державної податкової служби України у Дніпропетровській області, у відповідності до норм ст.73, 74 КАС України, під час судового розгляду справи, не було доведено правомірності підстав формування оскаржуваних позивачем податкових повідомлень-рішень: № 000300520 від 06.02.2020 р.; №000302520 від 06.02.2020 р.; № від 30.10.2019 р.; № від 30.10.2019 р., всупереч положенням ст.77 КАС України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Натомість, позивачем з урахуванням належних письмових доказів в розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, як доданих до позовної заяви, так і наданих в судовому засіданні та долучених до матеріалів справи, детально наведених вище, спростовані доводи відповідача відповідно як пояснень, так і відзиву останнім в порядку ст.77 КАС України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необ`єктивность та недостовірність висновків Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, викладених у акті перевірки від 09.09.2019 р. №63/04-36-05-20/34277022.

Таким чином, встановивши під час судового розгляду справи та підтвердивши доказами, наявними в матеріалах справи, факт прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття зазначених рішень; недобросовісно; нерозсудливо; непропорційно, зокрема без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення, що мають наслідком порушення прав та законних інтересів позивача в публічно-правових відносинах з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, суд вважає, що належним засобом щодо поновлення такого порушеного права буде визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, а саме: № 000300520 від 06.02.2020 р.; №000302520 від 06.02.2020 р.; № від 30.10.2019 р.; № від 30.10.2019 р.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.Відповідно до ч. 8 ст. 6 Закону України «Про судовий збір`розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до платіжного доручення від 29 січня 2020 р. №351 позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 7 020,00 грн. (сім тисяч двадцять грн., 00 коп.), який у повному розмірі зараховано до Державного бюджету України.

Враховуючи задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ЧИСТОПІЛЛЯ" (вул. Шевченко, буд.5, село Чистопіль, Нікопольський р-н, Дніпропетровська, 53253) до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (вул. Сімфропольська, 17-а, м.Дніпро, 49005) про, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 20.02.2020 р., визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, а саме: № 000300520 від 06.02.2020 р.; №000302520 від 06.02.2020 р.; № від 30.10.2019 р.; № від 30.10.2019 р., суд вважає за необхідне відшкодувати Товариству з обмеженою відповідальністю «ЧИСТОПІЛЛЯ» суму, сплачену у якості судового збору за подання даного адміністративного позову з Державного бюджету України в сумі 7 020,00 грн. (сім тисяч двадцять грн., 00 коп.), відповідно до платіжного доручення від 29 січня 2020 р. №351.

Керуючись ст. ст. 242-244, 246, 250, 254, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЧИСТОПІЛЛЯ" (вул. Шевченко, буд.5, село Чистопіль, Нікопольський р-н, Дніпропетровська, 53253) до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (вул. Сімфропольська, 17-а, м.Дніпро, 49005) про, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 20.02.2020 р., визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, а саме: № 000300520 від 06.02.2020 р.; №000302520 від 06.02.2020 р.; № від 30.10.2019 р.; № від 30.10.2019 р., - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 30.10.2019 р., прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області на загальну суму 308 409,74 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 30.10.2019 р., прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області на загальну суму 510,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №000302520 від 06.02.2020 р., прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, в частині нарахування податкових зобов`язань на суму 79 495,00 грн. та штрафних (фінансових) санкцій на суму 39 747,50 грн.;

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №000300520 від 06.02.2020 р., прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області на загальну суму 39 747,51 грн.

Стягнути судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЧИСТОПІЛЛЯ" з оплати судового збору у розмірі 7 020,00 грн. (сім тисяч двадцять грн., 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.О. Жукова