Справа № 460/2366/19
Суддя: Довгополов Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2020-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2020 рокуЛьвівСправа № 460/2366/19 пров. № А/857/1071/20
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Довгополова О.М.,

суддів Гудима Л.Я., Пліша М.А.,

з участю секретаря судового засідання Хітрень О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Рівненської митниці ДФС на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальність «Колор С.І.М.» до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, -

суддя (судді) в суді першої інстанції Друзенко Н.В.,

час ухвалення рішення 10:00:19,

місце ухвалення рішення м. Рівне,

дата складання повного тексту рішення 06.12.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

ТзОВ «Колор С.І.М.» звернулося до суду з позовом до Рівненської митниці ДФС (яку суд апеляційної інстанції замінив на правонаступника Поліську митницю Держмитслужби), в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про визначення коду товару від 22.08.2019 року № КТ-UA-2019.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року позов задоволено.

Рішення мотивоване тим, що Рівненською митницею ДФС не доведено існування обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви щодо віднесення задекларованого товару до товарної позиції 70193190, визначеного у митній декларації від 05.07.2019 року № UA204010/2019/024268. З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що оскаржене рішення відповідача про визначення коду товару є протиправним та підлягає скасуванню.

Рішення в апеляційному порядку оскаржив відповідач. Вважає, що воно ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, суд неповно з`ясував обставини, що мали значення для вирішення справи і висновки суду не відповідають обставинам справи. Просить скасувати рішення і ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що за результатами проведених лабораторних досліджень, здійснених з метою перевірки характеристик товару для визначення його коду згідно з УКТ ЗЕД, встановлено, що ні одна з основних характеристик товару, що відносить його до товарної позиції 701931, не підтверджена за результатами досліджень, а тому прийнято оскаржене рішення про визначення коду товару, згідно з яким товар кваліфіковано у товарній підкатегорії . При цьому, апелянт наголошує, що основним критерієм, що вплинув на віднесення товару до товарної підкатегорії 701939000, є встановлена лабораторією невідповідність в найменуванні самого товару («мати із скловолокна») тим властивостям, які повинні бути притаманні даному товару, як це розуміється в межах УКТ ЗЕД. Аналіз результатів лабораторних досліджень свідчить також про те, що досліджуваний зразок «мати з скловолокна» не може розглядатися в такій категорії товарів, як «тонкі тканини вуалі», що класифікуються в товарній підпозиції 701932, оскільки не відповідає основній характеристиці, яка дозволяє віднести його до вказаної позиції, а саме, що нитки залишаються паралельними і можуть бути поодинці вручну витягнуті з мата без його ушкодження.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому виклав свої заперечення проти вимог та доводів апеляційної скарги та просив залишити її без задоволення. Також позивач надав суду додаткові докази, отримані ним після ухвалення оскарженого рішення суду першої інстанції, а саме лист Поліської митниці Держмитслужби про відкликання класифікаційних рішень за неаналогічними товарами.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановив суд, 05.07.2019 року ТзОВ «Колор С.І.М» з метою митного оформлення товарів рівниця зі скловолокна, придбаних по зовнішньоекономічному контракту від 23.11.2017 року, укладеному з Фірмою «Hongming Co LTD» (Китай), подано до митного органу митну декларацію № UA204010/2019/024268 із зазначенням код товару згідно з УКТ ЗЕД 70193190.

Для перевірки характеристик товару, необхідних для визначення коду товару, підрозділ митного оформлення митного поста «Рівне-центральний» ініціював відбір проб/зразків товару для проведення лабораторних досліджень у експертному підрозділі департаменту податкових та митних експертиз ДФС та оформив відповідний запит від 10.07.2019 року № 6070/19/17-70-19. За результатами проведеної експертизи був складений висновок про результати проведених лабораторних досліджень від 14.08.2019 року № 179.

З врахуванням результатів вказаних лабораторних досліджень Рівненська митниця ДФС прийняла рішення про визначення коду товару від 22.08.2019 року № КТ-UA-2019, згідно якого товар класифіковано у товарній підпозиції (ставка ввізного мита 10%).

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність оскарженого рішення відповідача, зважаючи на таке.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з положеннями ст. ст. 246, 318 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Частиною 1 ст. 248 Митного кодексу України передбачено, що митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до ст. 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема: код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів.

Згідно з ст. 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до норм ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД; у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до положень «Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України», встановленого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 року № 584-VII, класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами: 1. назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: 2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3; 3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються; 4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Отже, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Згідно з оскарженим рішенням Рівненської митниці ДФС для ввезеного ТзОВ «Колор С.І.М.» товару встановлено код УКТ ЗЕД , а позивачем в МД вказані товари, зазначені за кодом УКТ ЗЕД .

Так, згідно з розділом XIII група 70 «Скло та вироби із скла» Митного тарифу України у товарній категорії 7019 «Скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини)» у товарній підкатегорії 701931 класифікуються мати; у товарній підкатегорії 701932 тонкі тканини (вуалі), у товарній підкатегорії 701939 інші.

Відповідно до «Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності», затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року № 401, до товарної підкатегорії 701931 відносяться мати плоскі зміцнені вироби виготовлені з джгутів склониток, які складаються з декількох сотень випадково розподілених паралельних ниток. Ці нитки можуть бути штапельні (мати з волокон) чи ні (мати з ниток) і з`єднані між собою за допомогою зв`язувальної речовини або голкопробивним способом. Нитки залишаються паралельними і можуть бути поодинці вручну витягнуті з мата без його ушкодження.

Згідно з Поясненнями до товарної підкатегорії 701932 тонкі тканини (вуалі) неткані матеріали, виготовлені з окремих скловолокон (ниток), розподілених у випадковому порядку. Волокна з`єднуються між собою за допомогою зв`язувальної речовини і пресуються. Іноді вони можуть містити в собі армувальні нитки, які найчастіше проходять уздовж усього матеріалу. На відміну від скломатів, з цих матеріалів не можна витягти вручну окремі нитки без ушкодження самого матеріалу. Тонкі тканини відрізняються від полотен, листових матеріалів (матраців) та інших ізоляційних виробів рівномірною товщиною, яка не перевищує 5 мм.

Як встановив суд, на замовлення Рівненської митниці ДФС Львівський відділ з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС провів експертизу товару «E Glass Chopped Strand Mat 300G, Emulsion Bonded, 1250 мм» та «E Glass Chopped Strand Mat 450G, Emulsion Bonded, 1250 мм», за результатами якої складений висновок від 14.08.2019 року № 179, згідно з яким за результатами проведених досліджень та за даними, отриманими з довідкової літератури, встановлено, що фізико-хімічні показники проб товарів не суперечать їх належності до виробів зі скловолокна, а встановити кількісний хімічний склад матеріалу немає можливості у зв`язку з відсутністю необхідного обладнання.

При цьому, відповідно до опису, вказаного у висновку експерта, товари, що подавалися для митного оформлення, відповідають наступним ознакам: зразки представлені відрізками гнучких (нежорстких) нетканих матеріалів; покриття та просочення неозброєним оком не виявлено; неткані матеріали виготовлено з відрізків комплексних ниток (згідно з наданою інформацією рубаних ниток довжиною 50 мм), розміщених у випадковому/хаотичному порядку та з`єднаних між собою за допомогою зв`язувальної речовини на основі полімеру вінілацетату; з матеріалу зразків неможливо витягнути вручну окремі нитки без ушкодження самого матеріалу; при мікроскопічному дослідженні відрізків комплексних ниток встановлено, що комплексні нитки складаються з великої кількості паралельних елементарних ниток; до елементного складу матеріалу зразків входять такі елементи: кремній, кальцій, залізо, а також домішки сірки, титану та заліза.

Як описано вище, на думку митниці, основними критеріями та факторами, що вплинули на віднесення товару до товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, є встановлена лабораторією невідповідність в найменуванні самого товару («мати із скловолокна») тим властивостям, які повинні бути притаманні даному товару, як це розуміється в межах УКТ ЗЕД, а також аналіз результатів лабораторних досліджень свідчить про те, що досліджуваний зразок не може розглядатися в такій категорії товарів, як «тонкі тканини вуалі», що класифікується в товарній підпозиції 701932.

Проте, як правильно вказав суд першої інстанції, описаний висновок експертизи є неточним та неконкретизованим в тому, що подані на експертизу зразки товару відносяться саме до товару, код якого згідно з УКТ ЗЕД , а також у висновку вказано, що встановити кількісний хімічний склад матеріалу проб в умовах Львівського відділу немає можливості з технічних причин (відсутність необхідного обладнання).

За таких обставин колегія судів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що посилання відповідача на зазначений експертний висновок є безпідставним, оскільки сам висновок не містить конкретної відповіді щодо відповідності товару товарній позиції , а також, незважаючи на мету дослідження «Можливість класифікації товару у товарній позиції », експертом досліджено лише питання характеристики товару, які повністю відповідають зазначеним у супровідних документах на товар.

Також суд першої інстанції правильно зазначив, що за змістом правила 3 (а) «Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України» у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Отже, як правильно зазначив суд першої інстанції, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта, а повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права висловлені Верховним Судом, зокрема, у постанові від 27.11.2018 року у справі № 815/5274/17.

Як встановив суд, ввезеному ТзОВ «Колор С.І.М.» на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту від 23.11.2017 року товару митний код 70193190 був присвоєним безпосередньо постачальником Фірмою «Hongming Composites Co LTD» (Китай), який і було зазначено позивачем у МД від 05.07.2019 року № UA204010/2019/024268, що підтверджується також МД країни відправника та іншими документами (комерційним інвойсом, сертифікатами аналізів, коносаментом).

Водночас, як правильно зазначив суд першої інстанції, у Рівненської митниці ДФС не було достатніх і обґрунтованих підстав для визначення коду ввезеного позивачем товару згідно з УКТ ЗЕД на основі висновку проведеної експертизи, оскільки митницею не доведено належними доказами факту порушення правил класифікації з боку декларанта, а лише здійснено припущення щодо віднесення задекларованого товару до товарної позиції , а тому в силу вимог «Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД», зміст яких описано вище, перевага повинна надаватися саме товарній позиції 70193190.

Також колегія суддів враховує, що на замовлення ТзОВ «Колор С.І.М.» з метою визначення коду товару була проведена експертиза ввезеного товару «Мати із рубленого скловолокна» Рівненською торгово-промисловою палатою, за результатом якої складений висновок від 11.11.2019 року № І-389, згідно з яким даний товар чітко віднесено до товарної позиції .

Крім того, правильність віднесення аналогічного товару до позиції 70193190 підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, а саме рішеннями Рівненського окружного адміністративного суду від 31.01.2018 року у справі № 817/1534/17, від 26.12.2018 року у справі № 817/1040/18 та від 20.06.2019 року у справі № 460/435/19.

Враховуючи описані вище обставини та норми законодавства, колегія суддів вважає правильним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що рішення Рівненської митниці ДФС про визначення коду товару від 22.08.2019 року № КТ-UA-2019 є протиправним та підлягає скасуванню.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 316, 321, 322, ч. 1 ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Рівненської митниці ДФС залишити без задоволення.

Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року у справі № 460/2366/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена виключно у випадках, передбачених частиною четвертою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. М. Довгополов
судді Л. Я. Гудим
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 15 квітня 2020 року