Справа № 320/4556/19
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2020-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4556/19 Суддя (судді) першої інстанції: Горобцова Я.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Державної фіскальної служби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрхарчопромкомплекс» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Київської митниці Державної фіскальної служби, в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування заявленої митної вартості товару №UA125250/2019/610040/1 від 27 березня 2019 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125250/2019/00075 від 272019 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування заявленої митної вартості товару №UA125250/2019/610045/1 від 02 квітня 2019 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125250/2019/00084 від 02 квітня 2019 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування заявленої митної вартості товару №UA125250/2019/610044/1 від 02 квітня 2019 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125250/2019/00083 від 02 квітня 2019 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування заявленої митної вартості товару №UA125250/2019/610046/1 від 02 квітня 2019 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125250/2019/00085 від 02 квітня 2019 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування заявленої митної вартості товару №UA125250/2019/610058/1 від 22 квітня 2019 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125250/2019/00105 від 22 квітня 2019 року.

Позов обгрунтовано тим, що при митному оформленні товарів, які ввозились на митну територію України, позивачем було визначено їх митну вартість за основним методом - ціною договору (контракту). На підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем відповідн до ч.2 статті 53 Митного кодексу України було надано митному органу документи, що чітко ідентифікують оцінюваний товар та містять достовірні дані про числові показники складових митної вартості. Однак, митний орган безпідставно не погодився із заявленою митною вартістю товару та незаконно прийняв рішення про наявність підстав для коригування митної вартості із застосування резервного методу.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року даний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Митниця подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Доводи скарги мотивовані тим, що відповідач обґрунтовано, на його думку, відмовив у визнанні заявленої позивачем митної вартості товару, оскільки у наданих ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» документах містились розбіжності, які перешкоджали визначенню митної вартості товару за першим методом. Водночас, через ненадання декларантом додатково витребуваних документів Митниця правомірно прийняла оспорювані рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга необґрунтована та не підлягає задоволенню.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, а тому справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами відповідно до п. 2 ч. 1 статті 311 КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 24 жовтня 2017 року ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» укладено Контракт № Р24/10-17 з компанією-нерезидентом POLAR SEAFOOD A/S (надалі - Замовник, Давалець). За умовами Контракту Замовник надає товар у вигляді сировини, а Виконавець здійснює виготовлення готової продукції (переробку сировини), яку в подальшому експортує Замовнику. При цьому, п. 1.5. Контракту встановлено, що право власності на відходи, які утворилися в результаті виробництва передається Виконавцю на безоплатній основі, валюта митного очищення відходів від виробництва Долар США. Відходи передаються безоплатно, так як, вони не являють собою жодної цінності та являється побічним продуктом, не призначеним для споживання людини. Для можливості реалізації побічних продуктів спеціалізованим організаціям та тваринним фермам в обов`язковому порядку необхідно розмитнити відходи в режимі імпорту.

27 березня 2019 року позивачем до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № UA125250.2019.803336 на товари «відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна. Торговельна марка відсутня» за заявленою митною вартістю 267,63Долари США.

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

До митної декларації № UA125250.2019.803336 від 27 березня 2019 року позивачем додано наступні документи: проформа Інвойс № 45 від 26 лютого 2019 року; автотранспортна накладна № 494416 від 15 травня 2018 року; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 24 вересня 2018 року; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2018.925216 від 16 травня 2018 року; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24 жовтня 2017 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19 лютого 2018 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 2476711 від 18 травня 2018 року; інші некласифіковані документи ВКІ-33 № 513760 від 18 травня 2018 року; інші некласифіковані документи розрахунок від 26 лютого 2019 року; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26 лютого 2019 року; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів UA125250.2019.803336 від 27 березня 2019 року.

27 березня 2019 року відповідачем направлено на адресу декларанта повідомлення засобами електронної пошти про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар який було подано для митного оформлення, згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 27 березня 2019 року №UA125250/2019/610040/1, згідно якого відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 27 березня 2019 року № UA125250.2019.803336 скоригував до рівня 1955, 84 дол. США.

Вказане рішення мотивоване тим, що у поданих позивачем документів для митного оформлення містяться розбіжності та відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.

Вказане обумовлено тим, що МД не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості). Витрати, понесені на транспортування та страхування є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того відсутні відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. З наданої технологічної карти б/н неможливо перевірити складові митної вартості відходів риби. У зв`язку із вищевикладеним, посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації відповідно до ч. 4 статті 57 Митного кодексу України. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості неможливо застосувати.

Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610040/1 від 27 березня 2019 року відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27 березня 2019 року №UA125250/2019/00075.

02 квітня 2019 року позивачем до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію № UA125250.2019.803566 на товари «відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Сod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна. Торговельна марка відсутня» за заявленою митною вартістю 388,30 долари США.

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

До митної декларації № UA125250.2019.803566 від 02 квітня 2019 року позивачем було додано наступні документи: проформа Інвойс № 44 від 28 березня 2019 року; автотранспортна накладна № 494406 від 07 травня 2018 року; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 24 вересня 2018 року; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2018.924064 від 10 травня 2018 року; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24 жовтня 2017 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19 лютого 2018 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 2433152 від 11 травня 2018 року; інші некласифіковані документи ВКІ-33 № 513757 від 11 травня 2018 року; інші некласифіковані документи розрахунок від 28 березня 2019 року; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 28 березня 2019 року; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів UA125250.2019.803566 від 02 квітня 2019 року.

02 квітня 2019 року відповідачем направлено на адресу декларанта повідомлення засобами електронної пошти про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення, згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 02 квітня 2019 року № UA125250/2019/610045/1, згідно якого відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 02 квітня 2019 року № UA125250.2019.803566 скоригував до рівня 2837,70 дол. США.

Обґрунтовуючи підстави не прийняття заявленої позивачем митної вартості товару, митний орган зазначив, що надані документи містять розбіжності та не містять всіх достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, зокрема, товар поставляється на безоплатній основі, не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості). Витрати понесені на транспортування та страхування є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того відсутні відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. З наданої технологічної карти б/н неможливо перевірити складові митної вартості відходів риби. Посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості неможливо застосувати.

Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610045/1 від 02 квітня 2019 року відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 02 квітня 2019 року № UA125250/2019/00084.

02 квітня 2019 року позивачем до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію № UA125250.2019.803565 на товари «відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Сod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна. Торговельна марка відсутня» за заявленою митною вартістю 417,05 долари США.

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

До митної декларації № UA125250.2019.803565 від 02 квітня 2019 року позивачем було додано наступні документи: роформа Інвойс № 43 від 28 березня 2019 року; автотранспортна накладна № 494405 від 07 травня 2018 року; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 24 вересня 2018 року; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2018.923617 від 07 травня 2018 року; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24 жовтня 2017 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19 лютого 2018 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 2425695 від 10 травня 2018 року; інші некласифіковані документи ВКІ-33 № 513755 від 10 травня 2018 року; інші некласифіковані документи розрахунок від 28 березня 2019 року; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 28 березня 2019 року; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів UA125250.2019.803565 від 02 квітня 2019 року.

02 квітня 2019 року відповідачем направлено на адресу декларанта повідомлення засобами електронної пошти про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення, згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київська митниця ДФС прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 02 квітня 2019 року № UA125250/2019/610044/1, згідно якого відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 02 квітня 2019 року № UA125250.2019.803565 скоригував до рівня 3047,80 дол. США.

Вказане обумовлено тим, що МД не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості). Витрати, понесені на транспортування та страхування є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того відсутні відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. З наданої технологічної карти б/н неможливо перевірити складові митної вартості відходів риби. У зв`язку із вищевикладеним, посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації відповідно до ч. 4 статті 57 Митного кодексу України. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості неможливо застосувати.

Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610044/1 від 02 квітня 2019 року відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 02 квітня 2019 року № UA125250/2019/00083.

02 квітня 2019 року позивачем до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію № UA125250.2019.803567 на товари «відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Сod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна. Торговельна марка відсутня» за заявленою митною вартістю 364,05 долари США.

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

До митної декларації № UA125250.2019.803567 від 02 квітня 2019 року було додано наступні документи: проформа Інвойс № 47 від 28 березня 2019 року; автотранспортна накладна № 494312 від 31 травня 2018 року; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 24 вересня 2018 року; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2018.928599 від 01 червня 2018 року; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24 жовтня 2017 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19 лютого 2018 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 2568225 від 02 червня 2018 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 2577594 від 04 червня 2018 року; інші некласифіковані документи ВКІ-33 № 513773 від 04 червня 2018 року; інші некласифіковані документи розрахунок від 28 березня 2019 року; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 28 березня 2019 року; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів UA125250.2019.803567 від 02 квітня 2019 року.

02 квітня 2019 року відповідачем направлено на адресу декларанта повідомлення засобами електронної пошти про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар який було подано для митного оформлення, згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються Позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів від 02 квітня 2019 року № UA125250/2019/610046/1, згідно якого відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 02 квітня 2019 року № UA125250.2019.803567 скоригував до рівня 2660,48 дол. США.

Вказане обумовлено тим, що МД не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості). Витрати, понесені на транспортування та страхування є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того відсутні відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. З наданої технологічної карти б/н неможливо перевірити складові митної вартості відходів риби. У зв`язку із вищевикладеним, посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації відповідно до ч. 4 статті 57 Митного кодексу України. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості неможливо застосувати.

Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610046/1 від 02 квітня 2019 року відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 02 квітня 2019 року № UA125250/2019/00085.

22 квітня 2019 року позивачем до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію № UA125250.2019.804464 на товари «відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Сod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна. Торговельна марка відсутня» за заявленою митною вартістю 375,76 долари США.

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

До митної декларації № UA125250.2019.804464 від 22 квітня 2019 року було додано наступні документи: проформа Інвойс № 61 від 10 квітня 2019 року; автотранспортна накладна № 494373 від 13 вересня 2018 року; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 24 вересня 2018 року; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2018.948427 від 14 вересня 2018 року; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24 жовтня 2017 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19 лютого 2018 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3186587 від 15 вересня 2018 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3194309 від 17 вересня 2018 року; інші некласифіковані документи ПЗ035/В125.8/4/7 від 17 вересня 2018 року; інші некласифіковані документи розрахунок від 10 квітня 2019 року; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 10 квітня 2019 року; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів UA125250.2019.804464 від 22 квітня 2019 року.

22 квітня 2019 року відповідачем направлено на адресу декларанта повідомлення засобами електронної пошти про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар який було подано для митного оформлення, згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів від 22 квітня 2019 року № UA125250/2019/610058/1, згідно якого відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 22 квітня 2019 року № UA125250.2019.804464 скоригував до рівня 2746,05 дол. США.

Обґрунтовуючи підстави не прийняття заявленої позивачем митної вартості товару, митний орган зазначив, що за результатами опрацювання документів, поданих разом з митною декларацією встановлено, що надані документи містять розбіжності та не містять всіх достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, зокрема, не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості). Витрати понесені на транспортування та страхування є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того відсутні відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. З наданої технологічної карти б/н неможливо перевірити складові митної вартості відходів риби. Отже, подані декларантом документи не містили належних, об`єктивних та достовірних відомостей про числові складові заявленої митної вартості, тому підтвердити заявлену митну вартість неможливо. У зв`язку із вищевикладеним, посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації відповідно до ч. 4 ст. 57 Митного кодексу України. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості неможливо застосувати. Натомість, у митного органу наявна інформація, що є підставою для застосування другорядного методу 2ґ - резервного методу. Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару згідно джерела інформації товар № 1-03654 USD/кг, рішення про визначення митної вартості № UA125250/2018/610006/2 від 19 квітня 2018 року, № UA125250/2018/610033/1 від 10 жовтня 2018 року, № UA125250/2019/610022/1 від 11 березня 2019 року.

Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610058/1 від 22 квітня 2019 року відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 22 квітня 2019 року № UA125250/2019/00105.

Вважаючи вказані дії та рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Судова колегія встановила, що задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що у відповідача були відсутні обґрунтовані підстави для сумніву у правомірності заявленої позивачем митної вартості за ціною контракту, оскільки позивач надав Митниці для митного оформлення імпортованого товару всі необхідні документи, передбачені ч.2 статті 53 МК України. Подані документи чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно вимог ч.ч. 4, 5 статті 58 МК України.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини регулюються нормами Митного кодексу України (далі - МК України), Господарським кодексом України (далі - ГК України), Порядком виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 631 (далі - Порядок № 631), Міжнародною конвенцією про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15 лютого 2011 року №3018-VI (далі - Конвенція).

У статті 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм МК України.

Згідно ч.1, 2 статті 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації

У ч. 2, 3, 5 статті 53 МК України визначено перелік документів, які декларант повинен подавати для підтвердження митної вартості товару, заявленої у декларації, і методу, обраного для її обчислення. До таких документів належать: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності, рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу), якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Прямо передбачено, що в разі якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

У п.п. 3.16, 6.2 Загального додатку до Конвенції визначено, що на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Відповідно до пп. 4.5.10 п. 4.5 розділу 4 Порядку № 631 перевірка правильності визначення митної вартості товарів належить до митних формальностей, що виконуються при митному оформленні митної декларації.

Частиною 1 статті 54 МК України регламентовано, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно п.1 ч.4, ч. 5, 6 статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Разом з тим, дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому, законом чітко встановлено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів та відмови у митному оформленні. Такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.

Відтак, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Відповідно до ч. 2, 4, 5 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 МК України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

При цьому, варто зазначити, що митний орган має право витребовувати у декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач подав всі необхідні документи для визначення митної вартості товару за першим методом, які передбачено ч. 2 статті 53 МК України.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Під час митного оформлення ввезеного позивачем товару Митниця дійшла висновку про те, що у наданих документах містяться розбіжності та відсутні всі дані відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості. Зокрема, відсутня інформація щодо витрат, понесених на транспортування, страхування та пакування.

Проте колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необґрунтованості доводів Митниці, оскільки вказані підстави для витребовування додаткових документів за умов повноти, відсутності підробки, об`єктивної достатності і належності поданих позивачем обов`язкових документів, передбачених положеннями ч. 2 статті 53 МК України, за якими математично можливо визначити митну вартість товару за першим методом, виключають обґрунтованість сумнівів митного органу щодо заявленої митної вартості товару.

Аналіз положень ч. 3 статті 53, статті 54, статті 58 МК України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України.

Митниця має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей у документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч.3 статті 53 МК України.

Проте, судом встановлено, а відповідачем не спростовано, що позивачем до митного оформлення надано всі необхідні документи для визначення за першим методом вартості товару, які передбачено ч.2 статті 53 МК України. Водночас, виявлені відповідачем розбіжності та неповнота інформації у наданих документах не відповідають дійсності, оскільки надані позивачем документи не містили ознак підробки, об`єктивно підтверджували всі числові значення складових митної вартості товарів, а наявні в цих документах дані не містили розбіжностей.

Висновок про відсутність у документах, приєднаних до ЕМД, всіх відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, відповідач пов`язує з джерелом інформації, яким він користувався при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару, а саме: рішення про визначення митної вартості № UA125250/2018/610006/2 від 19 квітня 2018 року, № UA125250/2018/610033/1 від 10 жовтня 2018 року, № UA125250/2019/610039/1 від 27 березня 2019 року, № UA125250/2019/610040/1 від 27 березня 2019 року.

Однак, рішення про визначення митної вартості, які відповідач використав як джерело інформації не можуть бути належними доказами ціни у розмірі 0,3654 Дол./кг, оскільки, зокрема, рішення про визначення митної вартості № UA125250/2018/610006/2 від 19 квітня 2018 року скасовано рішенням Київського окружного адміністративного суду від 10 липня 2018 року у справі № 810/2211/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністаритвного суду від 04 грудня 2018 року.

Натомість, документами, поданими позивачем до митного оформлення товарів, підтверджується, що заявлена позивачем митна вартість товару відходів риби тріски свіжомороженої базувалась на документально підтверджених відомостях, що піддавалась обчисленню.

Відповідно до ч.7 статті 54 Митного кодексу України, у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Тобто, не наведення митним органом доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування цим органом переліку документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчить про протиправність рішення цього органу щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості.

Таким чином, у Митниці об`єктивно були відсутні обґрунтовані підстави для витребування додаткових документів у цьому випадку та відмови у визнанні заявленої позивачем митної вартості товарів за першим методом.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість прийняття митним органом оскаржуваних рішень та, відповідно, коригування митної вартості товару позивача за резервним методом.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є необгрунтованими, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення відповідно до норм матеріального та процесуального права.

Отже при винесення оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Київської митниці Державної фіскальної служби - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 14 квітня 2020 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку