Справа № 640/8462/20
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 квітня 2020 року м. Київ № 640/8462/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Погрібніченко І.М. розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

Товариства з обмеженою відповідальністю "Експериментальний Науково-виробничий центр "Фобос" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, 9-11)
доГоловного управління Державної податкової служби у м. Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19)
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробничий центр "Фобос" звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, в якому позивач просить суд визнати нечинним та скасувати податкові повідомлення-рішення від 29.10.2015 року № , № .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суд розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог вказаної норми позивачем не надано суду доказів сплати судового збору за звернення до суду з даним позовом.

В той же час, з прохальної частини позовної заяви видно, що позивачем заявлено вимоги майнового характеру на загальну суму 66 968 026,80 грн.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання суб`єктом владних повноважень до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2020 - 2102,00 грн.

Отже, за звернення до суду з даним позовом позивачу слід сплатити судовий збір у загальному розмірі 21 020,00 грн. (1,5% від 66 968 026,80 грн., але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України) з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

З урахуванням положень ст. 102. ПК України та періоду формування спірних рішень цей строк складає 1095 днів.

Тобто, строк звернення до суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень від 29.10.2015 року № та № 2 станом на час звернення до суду сплив та пропуск строку є значним.

Натомість до суду з даним позовом позивач звернувся 17.03.2020, тобто поза межами 1095 денного строку звернення до суду, передбаченого ст. 102. ПК України.

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому позивач зазначає, що Окружний адміністративний суд м. Києва ухвалою від 20.06.2016 залишив позовну заяву без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам КАС України, а саме: не надано документу про сплату судового збору в установленому порядку та розмірі ніж встановлено законом. Додає, що на виконання вимог вказаної ухвали позивач надіслав суду платіжне доручення про доплату судового збору у розмірі 102 452,51 грн., однак ухвалою від 02.08.2016 суд повернув товариству позовну заяву у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.

Пояснює, що за результатами апеляційного оскарження Київський апеляційний адміністративний суд постановив ухвалу від 08.11.2016 про залишення ухвали Окружного адміністративного суду від 02.08.2016 без змін.

В подальшому, 31.07.2019 Касаційним адміністративним судом прийнято постанову, якою касаційну скаргу ТОВ «Науково-виробничий центр «Фобос» залишено без задоволення, а ухвали Окружного адміністративного суду від 02.08.2016 та Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2016 у справі № 826/9227/16, без змін.

Відтак, на думку позивача, розгляд справи фактично був пов`язаний із вирішенням питання доступу до правосуддя, основною перешкодою у якому були штучно створені податковим органом проблеми у вигляді податкових повідомлень-рішень, за оскарження яких потрібно було сплатити судовий збір, розмір якого був занадто високим, а сплата якого б спричинила банкрутство позивача.

Таким чином позивач просить суд поновити строк звернення до суду.

Разом з тим, суд зазначає, що викладені позивачем обставини пропуску строку звернення до суду з даним позовом є неповажними, оскільки, позивачем не надано жодних доказів на підтвердження обставин на які позивач посилається у позовній заяві в частині поновлення строку звернення до суду.

Також суд, звертає увагу, що згідно норм ч. 3 ст. 254 КАС України (в редакції до 15.12.2017 року) ухвала 02.08.2016 року про залишення його позовної заяви без руху без руху набрала законної сили 08.11.2016 року.

В свою чергу, суд наголошує, що відповідно до частини 6 статті 108 КАС України (в редакції до 15.12.2017 року) повернення позовної заяви не позбавляло права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Позивачем не наведено обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього непереборних та об`єктивних перешкод або труднощів, які не залежали від його волі, та унеможливили одразу, після отримання ухвали про повернення позовної заяви повторно подати відповідний позов.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених у заяві про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом, причин пропуску строку поважними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу пропонується вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду із наданням доказів поважності причин пропуску такого строку.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Водночас, суд враховує положення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України (у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)"), яким передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтею 169 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку, з урахуванням положень пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, для усунення недоліків шляхом подання до суду:

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 21 020, 00 грн. на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва;

- заяви із зазначення інших підстави для поновлення строку звернення до суду із наданням доказів поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали, перебіг якого починається з наступного дня після закінчення строку дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 (зі змінами та доповненнями).

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.М. Погрібніченко