Справа № 420/6668/19
Суддя: Запорожан Д.В.
Дата ухвалення: 2020-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 квітня 2020 р.м.ОдесаСправа № 420/6668/19

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Запорожан Д.В. розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання протиправною та скасування вимоги , зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року у вищенаведеній справі.

Однак, ця апеляційна скарга викладена російською мовою.

Відповідно до ч.1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч.5 ст. 10 Конституції України).

Відповідно до ч.1 ст. 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

За приписами ч.4 ст. 15 КАС України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з ч.6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Отже, учасники судового процесу які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Така позиція суду з питання мови адміністративного судочинства відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному в постанові від 6 липня 2016 року (справа № 21-1092а16).

Разом з тим, вказана правова позиція також булла викладена в ухвалах Верховного суду від 23.03.2020 року по справі 9901/69/20, від 05.03.2020 року по справі 638/485/17, від 01.08.2019 року по справі 826/10114/17, від 01.07.2019 року по справі 243/10706/18.

З огляду на зазначене, апеляційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Окрім того, апелянтом не надано документ про сплату судового збору та одночасно заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, надавши лише довідки про розмір пенсії та квитанцію за спожиту електричну енергію за січень 2020 року.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України та ч.1,2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір», суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, долучені до апеляційної скарги довідки про розмір отриманої позивачем пенсії та квитанція за електричну енергію не є достатніми та беззаперечними підставами, що підтверджують факт наявності скрутного майнового стану.

Так, особа яка заявляє відповідне клопотання, повинна подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті збору в установленому законом порядку й розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані:

довідка про доходи;

довідка про склад сім`ї, наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї;

банківські документи про відсутність на рахунку коштів;

довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Щодо посилання апелянта на обмеження доступу до правосуддя, суд зауважує, що Європейський суд з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» зазначив, що вимога сплати збору судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

Крім того, суд вважає, що звільнення позивача від сплати судового збору може розцінюватися як надання окремим учасникам судового процесу процесуальних переваг перед іншими.

За таких обставин, вказане клопотання апелянта про звільнення її від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки воно не мотивоване та не доведене.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 24 березня 2020 року по справі №667/4633/15-а.

Підпунктом 5 п.3 ч.2 ст.4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на ухвалу суду встановлюється ставка судового збору у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, то до суду 2-ї інстанції за подачу апеляційного скарги, у даному випадку слід сплатити 2102 грн. на наступний рахунок:

банк Казначейство України (ЕАП), код банку 899998

код класифікації доходів бюджету 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)"

відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди):

рахунок UA1015008,

отримувач - УК у м. Одесі/Приморський р-н/22030101

код за ЄДРПОУ отримувача 38016923 та надати до суду оригінал квитанції про його сплату.

Згідно з ч.2 ст.298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 цього Кодексу, застосовуються положення ст.169 цього Кодексу.

Разом з тим, відповідно до ч.9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Отже, суд вважає достатнім строк у 15 днів після закінчення карантину для сплати судового збору та надіслання поштою відповідних матеріалів до суду.

Таким чином, зазначену апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, з наданням апелянту 15-денного строку після закінчення строку дії карантину для усунення зазначених недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 296, 298, 325 КАС України,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надати апелянту 15-денний строк після закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст.169 КАС України, апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Запорожан