Справа № 280/116/20
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

02 квітня 2020 року Справа № 280/116/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Бойченко Ю.П., розглянувши за правилами спрощеного, у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Первинну професійну спілку «Правозахисники країни» (52070, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Новоолександрівка, вул. Сурська, 96)

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 09.12.2019 №1868 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора-чергового СРПП №4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області Дзюбаненка Є.О.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за непередання на розгляд начальника слідчого відділення матеріалів за заявою ОСОБА_2 , що мали ознаки кримінального правопорушення та зареєстровані в журналі єдиного обліку за №24311 та №24325, що призвело до невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки вказані матеріали передано за належністю, що підтверджується листом начальника слідчого відділу Вознесенівського ВП ДВП ГУНВ в Запорізькій області на ім`я начальника Вознесенівського ВП ДВП ГУНВ в Запорізькій області. Крім того, ОСОБА_1 вказує на порушення його прав при проведенні службового розслідування, зокрема, неповідомлення про його проведення та неможливість надати пояснення та додаткові документи. Зазначає, що в порушення ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зміст наказу за результатами проведеного службового розслідування не оголошено по особовому складу органу поліції. Також, в порушення вимог п. 2 р. І Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, матеріали службового розслідування не містять наказу про створення дисциплінарної комісії. Посилаючись на норми Закону України «Про Національну поліцію» та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 13.01.2020, у зв`язку з невідповідністю позову вимогам статей 160, 161 КАС України, позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. В межах встановленого строку позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 05.02.2020 відкрито провадження в адміністартивній справі №280/116/20; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Первинну професійну спілку «Правозахисники країни»; витребувано від Головного управління Національної поліції в Запорізькій області засвідчені належним чином копії: наказу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 09.12.2019 №1868; матеріали службового розслідування щодо ОСОБА_1 , які стали підставою для видання оскаржуваного наказу; інформацію про дату ознайомлення ОСОБА_1 про початок та підстави проведення службового розслідування; ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; призначено судове засідання на 05.03.2020.

Ухвалою суду від 05.03.2020 відкладено судове засідання до 02.04.2020.

Відповідач позов не визнав, надав відзив (вх. від 11.03.2020 №11499), в якому пояснив, що в ході службового розслідування встановлено, що в порушення вимог п. 4 р. ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100, після реєстрації зібрані матеріали за зверненням ОСОБА_2 , які мають ознаки кримінального правопорушення, інспектором черговим Дзюбаненком Є.О. не передані начальнику слідчого відділення поліції для подальшого внесення відомостей до ЄРДР, про що свідчить відсутність супровідного листа в матеріалах справи. Вказує, що надана позивачем копія супровідного листа начальника слідчого відділу на ім`я начальника Вознесенівського ВП ДВП ГУНВ в Запорізькій області не є належним доказом у справі, оскільки ОСОБА_3 .О ОСОБА_4 не зазначено джерело фотокопії даного документу та місцезнаходження його оригіналу, а в матеріалах службового розслідування даний лист відсутній. У задоволенні позову просить відмовити.

Від третьої особи пояснень до суду не надходило.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив, що позивачем пред`явлено вимогу, яка згідно пункту 1 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України належить до справ незначної складності та підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи приписи ч. 5 ст. 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд з`ясував наступне.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 01.11.2019 №1358 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», у зв`язку із надходженням до УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області звернення ОСОБА_2 щодо незаконних, на його думку, дій з боку окремих поліцейських Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області в частині неналежного розгляду його заяви про нанесення тілесних ушкоджень та невнесення відомостей за вказаним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань, керуючись вимогами статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пунктів 1, 2, 4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, наказано призначити за вказаними фактами службове розслідування у формі письмового провадження (п. 1 наказу). Утворити для проведення службового розслідування за вказаними фактами дисциплінарну комісію у складі голови комісії та членів комісії (п. 2 наказу).

Висновком службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області під час реагування та розгляду звернення громадянина ОСОБА_2 щодо нанесення тілесних ушкоджень, затвердженим 02.12.2019 начальником Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі висновок від 02.12.2019), встановлено, серед іншого, що старший інспектор-черговий чергової частини Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області лейтенант поліції Дзюбаненко Є.О. (на теперішній час старший інспектор-черговий СРПП № 4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області) в порушення вимог п. 4 р. III Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, після реєстрації зібрані матеріали за зверненням ОСОБА_2 , які за своїм характером мають ознаки кримінального правопорушення, не надав начальнику слідчого відділення для подальшого його внесення до ЄРДР, про що свідчить відсутність супровідного листа в матеріалах ЄО № 24311, 24325.

Матеріали службового розслідування містять письмові пояснення ОСОБА_1 від 26.11.2019, відповідно до яких позивач, перебуваючи 01.09.2019 у добовому наряді, отримав повідомлення про бійку по вулиці Яценка, біля будинку АДРЕСА_2 , зареєстрував дану подію в ІПНП під номером 24311 та направив на місце події наряд патрульної поліції; про вказані факти доповів начальнику Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 та начальнику слідчого відділення ОСОБА_6 .

У висновку від 02.12.2019 також вказано, що комісія вважає за необхідне службове розслідування припинити. За порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 2, п. 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1,2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337 - VIII, п. 2, 3, 5, 13 р. IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах НПУ, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, у зв`язку із тим, що після реєстрації зібрані матеріали за зверненням ОСОБА_2 , які за своїм характером мають ознаки кримінального правопорушення, не надав начальнику слідчого відділення для подальшого їх внесення до ЄРДР, про що свідчить відсутність супровідного листа в матеріалах ЄО № 24311, № 24325, що призвело до повторного звернення гр. ОСОБА_2 , до старшого інспектора-чергового СРПП № 4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції Дзюбаненка Є.О. застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани.

Наказом начальника відповідача від 09.12.2019 №1868 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», із посиланням на проведене службове розслідування, керуючись вимогами ст. ст. 4, 11, 12, 19, 20, 22, 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, наказано за порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 2, п. 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію", ст. 1,2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337 - VIII, п. 4 р. III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, застосовано до старшого інспектора-чергового Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який на момент скоєння дисциплінарного проступку перебував на посаді старшого інспектора-чергового чергової частини Вознесенівського ВП Дніпровського ВП, дисциплінарне стягнення у виді догани (п. 1 наказу). Начальникові СКЗ Дніпровського відділу майору поліції ОСОБА_7 , т.в.о. начальника Оріхівського відділення поліції Пологівського ВП майору поліції ОСОБА_8 оголосити наказ про застосування до поліцейських Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області дисциплінарних стягнень шляхом особистого ознайомлення із ним поліцейських та долучити до особових справ винних осіб (п. 6.1 наказу).

Не погоджуючись із вказаним наказом в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності, ОСОБА_1 звернувся до суду із даною позовною заявою.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними мотивами.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Згідно з пунктами 1 та 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Так, ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІТС ІПНП) врегульовано Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100 (далі Порядок №100).

У цьому Порядку терміни вживаються в таких значеннях: уповноважена службова особа - працівник чергової служби, у разі відсутності в структурі органу (підрозділу) поліції відповідної чергової служби - інший визначений керівництвом органу (підрозділу) поліції працівник, якого уповноважено на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (п. 2 р. І Порядку №100).

Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО (п. 5 р. ІІ Порядку №100).

За правилами п. 4 р. ІІІ Порядку №100 заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особу, яка виконує його обов`язки.

Органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є, серед іншого, слідчі підрозділи органів Національної поліції (підпункт "а" пункту 1 частини першої статті 38 Кримінального процесуального кодексу України).

Частинами першою, другою статті 19 Закону №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Відповідно до визначення, наданого статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, як догана.

Порядок проведення службового розслідування врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Так, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

Як визначено частинами першою третьою статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

За правилами, встановленми частинами першою, сьомою статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Аналогічні приписи містить і Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, яким визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Вирішуючи спір по суті, суд, серед іншого, керується вимогами ч. 1 ст. 77 КАС України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За визначенням статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 75 КАС України).

Так, суд не приймає у якості доказу надану позивачем до матеріалів справи копію супровідного листа за підписом начальника СВ Вознесенівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Попова Д.Г. на ім`я начальника Вознесенівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Тамаркова Р.Л. з огляду на те, що відповідач заперечує щодо існування вказаного супровідного листа, а ОСОБА_3 , в свою чергу, не надано пояснень щодо джерела походження вказаної фотокопії; доказів того, що ОСОБА_1 знімав копії із матеріалів службового розслідування, матеріали справи не містять.

Також суд відхиляє аргументи позивача щодо неповідомлення його про проведення службового розслідування та неможливість надати пояснення та додаткові документи, оскільки матеріали справи містять пояснення позивача від 26.11.2019, які надано після призначення службового розслідування наказом від 01.11.2019 №1358. Пунктом 2 вказаного наказу утворено для проведення службового розслідування дисциплінарну комісію, що спростовує твердження позивача про відсутність у матеріалах службового розслідування наказу про створення дисциплінарної комісії. Крім того, п. 6.1 наказу начальника відповідача від 09.12.2019 №1868 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», передбачає оголошення наказу про застосування до поліцейських Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області дисциплінарних стягнень шляхом особистого ознайомлення із ним поліцейських та долучення до особових справ винних осіб, що також спростовує твердження позивача про порушення порядку проведення службового розслідування.

Водночас, дослідивши матеріали службового розслідування, суд встановив, що у матеріалах містяться рапорти на ім`я начальника Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 , на яких містяться мокрі відбитки печатки із вхідними номерами 24311, 24325 від 01.09.2019, та на одному із рапортів (№24311) резолюція від 02.09.2019 «опитати потерпілого».

Також, судом досліджено копію Журналу отримання матеріалів єдиного обліку Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, та встановлено, що матеріали за вх. №№24311, 24325 отримано 01.09.2019 ОСОБА_9 .

Із висновку від 02.12.2019 вбачається, що ОСОБА_9 обіймає посаду заступника начальника Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, та перебував з 08 год. 00 хв. 01.09.2019 до 08 год. 00 хв. 02.09.2019 у складі добового наряду в якості відповідального від керівництва.

Звідси, суд доходить висновку, що відповідачем не доведено належними та достовірними доказами факт порушення ОСОБА_3 , як працівником чергової служби, вимог п. 4 р. ІІІ Порядку №100, оскільки обізнаність керівництва щодо надходження заяв про кримінальні правопорушення (ЄО №№24311, 24325) підтверджується вищенаведеними документами, а отже невнесення відомостей до ЄРДР сталося не з вини позивача.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, з урахуванням того, що відповідачем не доведено правомірності оскаржуваного наказу в частині накладення стягнення на ОСОБА_1 , позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 139, 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 09.12.2019 №1868 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора-чергового СРПП №4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_1 .

3. Судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок присудити на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Олександра Матросова, 29; ).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення виготовлено та підписано 02.04.2020.

Суддя Ю.П. Бойченко