Справа № 120/1628/20-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

21 квітня 2020 р. Справа № 120/1628/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії

в с т а н о в и в :

13.04.2020 року ОСОБА_1 звернулась в суд з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Згідно з пунктом третім частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, встановлено, що позовна заява не відповідає таким вимогам, з огляду на наступне.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, позивач просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не сформування та не подання до Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області подання про повернення їй збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі - продажу нерухомого майна за Договором купівлі-продажу частки домоволодіння, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідченим 08.07.2019 року приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Подолян О.О. зареєстрованого в реєстрі за №1584, у розмірі 4372 грн., що підтверджується квитанцією №0002048 від 08.07.2019 року.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, вказувала на безпідставність вимоги сплати нею збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна.

Отже, право позивача на повернення їй збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі - продажу нерухомого майна виникло 08.07.2019 року, при цьому, до суду звернулась 13.04.2020 року, тобто з пропуском строку визначеного частиною 2 статті 122 КАС України, не надавши при цьому заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

В силу частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Однак, в порушення зазначених вище положень, до матеріалів позовної заяви не додано клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно положень п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову не майнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2020 становить 2102 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не сформування та не подання до Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області подання про повернення їй збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі - продажу нерухомого майна за Договором купівлі-продажу частки домоволодіння, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідченим 08.07.2019 року приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Подолян О.О. зареєстрованого в реєстрі за №1584, у розмірі 4372 грн., що підтверджується квитанцією №0002048 від 08.07.2019 року;

- зобов`язати відповідача сформувати та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області подання про повернення їй сплаченого збору у розмірі 4372 грн. на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі - продажу нерухомого майна, сплата якого підтверджується квитанцією №0002048 від 08.07.2019 року.

Отже, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, в той же час, зобов`язання вчинити певні дії є похідною вимогою від визнання протиправної бездіяльності, що слід рахувати однією вимогою, відтак сплаті підлягає судовий збір в сумі 840,80 грн. (2102*0,4).

Натомість, в порушення ч. 3 ст. 161 КАС України, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 810,80 грн.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Водночас суд зазначає, що 02.04.2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-ІХ, яким, зокрема, внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" №211 встановлено з 12 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. на усій території України карантин.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за доцільне встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може бути більший 10 днів з дня закінчення дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 172 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може бути більший 10 днів з дня закінчення дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), шляхом:

- надання суду заяви про поновлення строків звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску;

- надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 30 грн.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дончик Віталій Володимирович