Справа № 160/9354/19
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2020-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 квітня 2020 року м. Дніпросправа № 160/9354/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Шальєвої В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Комунального закладу "Павлоградська центральна районна лікарня" Дніпропетровської обласної ради" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 (суддя першої інстанції Луніна О.С.) в адміністративній справі №160/9354/19 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу "Павлоградська центральна районна лікарня" Дніпропетровської обласної ради" про застосувати заходи реагування,-

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Комунального закладу «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» (далі КЗ «Павлоградська ЦРЛ «ДОР», відповідач) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд (терапевтичного корпусу, будівлі котельні, будівлі бухгалтерії, гаражів №7, №9, №23, №24, будівлі централізованого стерилізаційного відділення, хірургічного корпусу, корпусу зубопротезного відділення) за адресою: Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Плеханова, 9 Комунального закладу «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» до повного усунення порушень.

Позиція викладена у позові обґрунтована тим, що за результатом проведеної перевірки відповідача щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту встановлено порушення: Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, Національного стандарту України «Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», «Правила улаштування електроустановок», Правила будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок, Правила техногенної безпеки, «Інструкції з тривалого зберігання засобів радіаційного та хімічного захисту». Подальша експлуатація об`єктів КЗ «Павлоградська ЦРЛ» ДОР» із зазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та /або здоров`ю людей.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 року позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про застосування заходів реагування - задоволено: застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд (терапевтичного корпусу, будівлі котельні, будівлі бухгалтерії, гаражів №7, №9, № 23, № 24, будівлі централізованого стерилізаційного відділення, хірургічного корпусу, корпусу зубопротезного відділення) за адресою: Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Плеханова, 9 Комунального закладу «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» (), шляхом зобов`язання Комунального закладу «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 16.08.2019року № 198.

На рішення суду першої інстанції надійшла апеляційна скарга від відповідача - Комунального закладу «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради», в якій апелянт зазначає, що судом при вирішення справи не враховано, що більшість порушень визначених у акті перевірки від 16.08.2019 року були усунуті. Для усунення залишеної частини порушень потребуються додаткові кошти, не передбачені кошторисом на 2019 рік. З метою вирішення цього питання до розпорядників коштів та органу управління майном Комунального підприємства «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради були направлені відповідні листи. Відповідач усунув частину встановлених порушень та продовжує вживати всіх можливих заходів для повного усунення порушень. У випадку застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) всіх об`єктів КП «Павлоградська ЦРЛ» ДОР» установа буде змушена припинити свою діяльність, доведеться звільнити 264 працівника лікарні, під загрозою опиниться виконання інших господарських обов`язків відповідача. КП «Павлоградська ЦРЛ» ДОР» більше 50 років забезпечує вторинною медичною допомогою близько 27 тисяч мешканців Павлоградського та інших прилеглих районів. За 9 місяців 2019 року в стаціонарних відділення проліковано 3 406 чоловік, зафіксовано близько 50 тисяч звернень до лікарів поліклінічного відділення, проведено більше 6 тисяч досліджень.

За результатами апеляційного перегляду справи, апелянт просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволені позову.

Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається у порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Під час апеляційного перегляду справи встановлено, що посадовими особами Павлоградського міськрайонного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на підставі наказу № 12 від 19.07.2019року, у період з 05.08.2019 року по 16.08.2019 року проведено планову перевірку Комунального закладу «Павлоградська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» за результатом проведення якої складено Акт № 198 від 16.08.2019року, в якому зафіксовано наступні порушення:

- лікарня КЗ «Павлоградська ЦРЛ» ДОР» не забезпечена засобами індивідуального захисту органів дихання для само рятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу;

- захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», а саме: відсутня експлуатаційно-технічна документація;

- пожежний резервуар утримується без води;

- не проведено лабораторні випробування засобів індивідуального захисту органів дихання від отруйних речовин;

- посадові особи не пройшли навчання з питань пожежної безпеки;

- на в`їздах (виїздах) не встановлена схема території;

- не проведено технічне обслуговування і перевірку пожежних кран-комплектів на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- територію будівлі КЗ «Павлоградська ЦРЛ» ДОР» не забезпечено знаками безпеки відповідно до ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета и знаки безопасности»;

- будівлю терапевтичного корпусу не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- в операційній поліклініки терапевтичного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

- розподільчі щити поліклініки терапевтичного корпусу не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту;

- в приміщенні сестри господарки поліклініки терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- в процедурній гінеколога поліклініки терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- в приміщенні онколога поліклініки терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- в приміщенні реєстратури поліклініки терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- в приміщенні ендокринолога поліклініки терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- в підсобному приміщенні ендокринолога поліклініки терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- в приміщенні стоматолога поліклініки терапевтичного корпусу лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

- в підсобному приміщенні поліклініки терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- в приміщенні дерматовенеролога поліклініки терапевтичного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

- в коридорі поліклініки терапевтичного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

- у терапевтичному відділенні терапевтичного корпусу не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в ординаторській;

- в палаті № 2 терапевтичного відділення терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в приміщенні завідуючого відділенням терапевтичного відділення терапевтичного корпусу;

- не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в зоні відпочинку терапевтичного відділення терапевтичного корпусу;

- в палаті № 4 терапевтичного відділення терапевтичного корпусу підвішений світильник та струмопровідні проводи та допущено експлуатацію його зі знятим ковпаком;

- в їдальні терапевтичного відділення терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в їдальні терапевтичного відділення терапевтичного корпусу;

- у ванній кімнаті терапевтичного відділення терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в палаті № 1 терапевтичного відділення терапевтичного корпусу;

- у приміщенні № 14 терапевтичного відділення терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- Не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабелів) над підвісною стелею в приміщенні завідуючого відділенням дитячого терапевтичного корпусу;

- в приміщенні завідуючого відділенням дитячого терапевтичного корпусу лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

- в приміщенні завідуючого відділенням дитячого терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- в приміщенні старшої медичної сестри улаштовано тимчасову електромережу;

- в приміщенні для виписки хворих дитячого терапевтичного корпусу пошкоджена розетка;

- в палаті № 15 дитячого терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятим ковпаком;

- в їдальні дитячого терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- в приміщенні № 14 дитячого терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- в приміщенні № 14 дитячого терапевтичного корпусу лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

- в палаті інтенсивної терапії дитячого терапевтичного корпусу лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

- в палаті № 9 дитячого терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятим ковпаком;

- в палаті № 9 дитячого терапевтичного корпусу пошкоджена розетка;

-в палаті № 6 дитячого терапевтичного корпусу пошкоджена розетка;

-в палаті № 3 дитячого терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятим ковпаком;

-у ванній кімнаті для дітей дитячого терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

-в кімнаті для працівників дитячого терапевтичного корпусу пошкоджена розетка;

-в підсобному приміщенні неврологічного відділення терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

- в підсобному приміщенні неврологічного відділення терапевтичного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

-в столовій неврологічного відділення терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

-в приймальному відділенні терапевтичного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

-в підвалі терапевтичного корпусу допущено експлуатацію світильників зі знятими ковпаками;

-в підвалі терапевтичного корпусу вимикачі встановлені на горючу основу;

-в будівлі котельні допущено використання в газовій котельні світильника без захисного суцільного скла (ковпаків);

-в приміщенні оператора котельні електророзетка, вимикач встановлені на горючу основу;

-оператори котельні не пройшли навчання з пожежно-технічного мінімуму;

-будівлю бухгалтерії не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту;

-в приміщенні головного бухгалтера лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

-дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівлі бухгалтерії не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

-в харчовому складі їдальні (будівлі бухгалтерії) електророзетка, вимикач встановлені на горючу основу;

-в м`ясному цеху їдальні (будівлі бухгалтерії) електророзетка встановлена на горючу основу;

-в м`ясному цеху їдальні (будівлі бухгалтерії) пошкоджена розетка;

-в кімнаті для відпочинку їдальні (будівлі бухгалтерії) електророзетка встановлена на горючу основу;

-в овочевому цеху їдальні (будівлі бухгалтерії) електророзетка встановлена на горючу основу;

-приміщення гаражів не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

-в гаражі № 9 електророзетка встановлена на горючу основу;

-в гаражі № 9 допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

-в гаражі № 23 електророзетка, вимикач встановлені на горючу основу;

-в гаражі № 23 допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

-в гаражі № 7 вимикач встановлений на горючу основу;

-в гаражі № 7 допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

-в гаражі № 24 допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

-будівля централізованого стерилізаційного відділення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

-дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівлі централізованого стерилізаційного відділення не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

-електророзетка в будівлі централізованого стерилізаційного відділення встановлена на горючу основу;

-в коридорі відділу кадрів ІІ-й поверх (будівлі централізованого стерилізаційного відділення) допущено експлуатацію світильника зі знятими ковпаками;

-будівлю хірургічного корпусу не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

-дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівлі хірургічного комплексу не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

-у прибудові до будівлі хірургічного корпусу для подання кисню хворим перекриття з горючих матеріалів;

-в приміщенні № 12 хірургічного відділення хірургічного корпусу лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

- в приміщенні № 12 хірургічного відділення хірургічного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

- в приміщенні № 11 хірургічного відділення хірургічного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

- в приміщенні № 10 хірургічного відділення хірургічного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

-в приміщенні № 9 хірургічного відділення хірургічного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

-в коридорі хірургічного відділення хірургічного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

-в приміщенні № 6 хірургічного відділення хірургічного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

- в приміщенні кухні хірургічного відділення хірургічного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

-в кімнаті для відпочинку хірургічного відділення хірургічного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

- в оглядовій кімнаті травматологічного відділення хірургічного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

- в приміщенні старшої медичної сестри травматологічного відділення хірургічного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

- в приміщенні лікаря гінеколога травматологічного відділення хірургічного корпусу електророзетка, вимикач встановлені на горючу основу;

- в приміщенні лікаря гінеколога травматологічного відділення хірургічного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- не надано (відсутній) акт проведення прихованих робіт щодо прокладання проводів (кабулів) над підвісною стелею в приміщенні завідуючого відділенням травматологічного відділення хірургічного корпусу;

- в приміщенні завідуючого відділенням травматологічного відділення хірургічного корпусу вимикач встановлений на горючу основу;

- в палаті № 7 травматологічного відділення хірургічного корпусу електророзетка, вимикач встановлені на горючу основу;

- в палаті № 6 електророзетка, вимикач встановлені на горючу основу;

- в палаті № 5 травматологічного відділення хірургічного корпусу лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

- в палаті № 4 травматологічного відділення хірургічного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

- в палаті № 2 травматологічного відділення хірургічного корпусу електророзетка, вимикач встановлені на горючу основу;

- в побутовій кімнаті І-го поверху хірургічного корпусу улаштовано тимчасову електромережу;

- в приміщенні лабораторії І-го поверху хірургічного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

- лінія живлення до побутового кондиціонера у відділенні реанімації хірургічного корпусу не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту;

- в сестринській відділення реанімації хірургічного корпусу електророзетка встановлена на горючу основу;

- будівлю корпусу зубопротезного відділення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-2014 «Системи протипожежного захисту»;

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівлі корпусу зубопротезного відділення не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- в приміщенні лікаря протезиста корпусу зубопротезного відділення лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечена автономним пристроєм електричного захисту.

Зважаючи на те, що подальша робота КЗ «Павлоградська ЦРЛ» ДОР» створює безпосередню загрозу для життя та здоров`я людей, з метою попередження настання негативних наслідків, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надано доказів повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку з чим наявні підстави для застосування заходів державного реагування.

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року 877-V (далі - Закон 877-V).

Згідно статті 1 Закону 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно зі статтею 6 Закону 877-V підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема, є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю). Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону. Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (ст. 1 Кодексу цивільного захисту України).

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 1, 12 ч.1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст. 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно ч. 2 ст. 68 цього Кодексу у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Тобто, підставами для повного або часткового зупинення роботи підприємства та його об`єктів є факт створення підприємством загрози життю та здоров`ю людей, у зв`язку з експлуатацією об`єкта, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

Колегія суддів зазначає, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення експлуатації будівель підприємств - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом (ст. 43 Конституції України).

Отже, саме людина, її життя і здоров`я, зокрема визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Кожен громадянин повинен бути забезпечений безпечними для його життя і здоров`я умовами праці.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушує конституційно закріплені права людей, зокрема учнів, які навчаються у вказаному університеті та громадян, які працюють в ньому, на безпечні умови праці та життя.

Відповідачем не заперечувався факт існування виявлених порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції при розгляді справи встановив, що 20.12.2019 року була проведена позапланова перевірка державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо стану усунення порушень вимог законодавства відповідачем та встановлено, що КП «Павлоградської ЦРЛ`ДОР» усунуло майже всі порушення у сфері пожежної безпеки, цивільного захисту встановлені Павлоградським МРУ ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області актом перевірки № 198 від 16.08.2019 року та продовжує вживати всі можливі заходи для повного усунення порушень.

На даний час залишилося не усунутим порушення щодо встановлення системи протипожежного захисту.

Разом з тим, від відповідача надійшло повідомлення, що на виконання даної вимоги розрахована вартість та складено проект на встановлення протипожежної сигналізації, очікувана вартість якої складає 800 тис. грн., виділення яких гарантовано за підсумками 1 кварталу до 20.04.2020 року.

Виходячи з вищевикладеного, з огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що порушення, виявлені в ході проведення перевірки відповідача є усунутими в повному обсязі.

Аналіз ст. 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Законом України №877 "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не визначено порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а тому в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення дійсну реальну загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.

Колегія суддів зазначає, що позовні вимоги заявлено щодо зупинення діяльності медичного закладу районного рівня - центральної районної лікарні, що передбачає обмеження конституційного права громадян, передбаченого ст. 49 Конституції України та може вплинути на реалізацію обов`язків держави щодо створення умов для ефективного і доступного для всіх громадян медичного обслуговування.

Виходячи з вимог принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, а також з огляду на призначення підприємства, яке пов`язане з забезпеченням медичного обслуговування громадян.

Переглядаючи справу колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що позивач звернувся з даним позовом формально, без належного обґрунтування застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи КЗ «Павлоградська ЦРЛ» ДОР» , крім того, слід зазначити, що позивач в своїх зверненнях не пояснив, що обмеження доступу громадян до лікувального закладу, є єдиним належним заходом з метою усунення порушень вимог щодо пожежогасіння та похідними в демократичному суспільстві.

Приписами частини 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Водночас, відповідно до частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V, повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з пунктом 2 статті 12 Закону № 877 у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як зазначено вище, ГУ ДСНС у Дніпропетровській області просить прийняти рішення по застосуванню заходів реагування, яке в свою чергу має відповідати частині 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Застосовуючи принцип пропорційності та добросовісності відповідач повинен встановити чи не призведе застосування заходів реагування до порушення прав третіх осіб та суспільного інтересу.

В той же час, колегія суддів зауважує, що обраний позивачем захід реагування у вигляді зупинення експлуатації Комунального закладу "Павлоградська центральна районна лікарня" Дніпропетровської обласної ради" передбачає обмеження конституційного права громадян передбаченого ст. 2, 49 Конституції України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суди при обмеженні гарантованого конвенцією права повинні дотримуватись вимог щодо встановлення необхідності такого обмеження в демократичному суспільстві та визначення розумного балансу між суспільним інтересом обмежувальним правом. З матеріалів даної справи вбачається, що заявлені заходи реагування не є співрозмірними щодо обмеження права громадян на охорону здоров`я.

Порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Законом №877 не визначені, отже віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення дійсну реальну загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання. В той же час, всупереч вказаному позивач як суб`єкт владних повноважень не навів жодних переконливих доводів, та не надав доказів, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 - 76 КАС України, на підтвердження необхідності застосування крайнього заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі.

Встановлені обставини по справі свідчать проте, що відповідачем усвідомлюється значимість виявлених порушень, не заперечується факт їх виявлення, здійснено та здійснюються необхідні заходи щодо усунення виявлених перевіркою порушень.

З огляду на вказане, та встановивши істотні зміни в діяльності відповідача щодо забезпечення законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, суд апеляційної інстанції вважає, що підстави, визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Кодексом цивільного захисту України для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи - відсутні.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного адміністративного суду вважає, що існуюче (не обладнання будівлі системою протипожежного захисту) у відповідача порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки в їх сукупності не може бути підставою для застосування заходів реагування, що також є співмірним із порушенням яке усувається.

Отже, колегія суддів вважає, що під час апеляційного перегляду справи, відповідачем було надано докази, доводи стосовно усунення порушень щодо експлуатації корпусу лікарні, які є підставою для відмови у застосуванні відповідних заходів реагування.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального закладу "Павлоградська центральна районна лікарня" Дніпропетровської обласної ради" задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 в адміністративній справі №160/9354/19 скасувати.

Ухвалити в справі № 160/9354/19 нове судове рішення.

В задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу "Павлоградська центральна районна лікарня" Дніпропетровської обласної ради" про застосувати заходи реагування відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14.04.2020 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва