Справа № 520/8600/19
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 квітня 2020 р. Справа № 520/8600/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Харківській області, Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною, скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

27.08.2019 ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати бездіяльність Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ в Харківській області, Московського відділу державної виконавчої служби міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області та Відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції в Харківській області щодо не закриття виконавчих проваджень № 57879910, 57879581, 57879940, 57879679, 57879971, 57879854 (зведене ВП 58009205), щодо не зняття арешту та заборони відчуження, накладених на майно, рахунки (кошти) ОСОБА_1 , щодо не вилучення з Єдиного реєстру боржників відомостей про боржника ОСОБА_1 , та щодо не скасування інших вжитих виконавцем заходів щодо примусового виконання - протиправною;

- скасувати постанови державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області Пікули Вікторії Юріївни: про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору у виконавчому провадженні № 50847874 від 05.12.2018 року, № 50853403 від 05.12.2018 року, № 51342878 від 05.12.2018 року; про стягнення з боржника витрат виконавчих проваджень № 50847874 від 05.12.2018 року, № 50853403 від 05.12.2018 року, № 51342878 від 05.12.2018 року; про відкриття виконавчих проваджень № 57879940, 57879910, 57879581, 57879679, 57879971, 57879854 від 14.12.2018 року та про передачу виконавчих проваджень №57879940, 57879910, 57879581, 57879679, 57879971, 57879854 до Московського ВДВС м. Харків ГТУЮ в Харківській області від 19.12.2018 року;

- скасувати постанови державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Грецького Дмитра Євгеновича: про прийняття виконавчих проваджень № 57879940, 57879910, 57879581,57879679, 57879971, 57879854 від 04.01.2019 року, та постанови від 04.01.2019 року про приєднання виконавчих проваджень № 57879940, 57879910, 57879581, 57879679, 57879971, 57879854 до зведеного виконавчого провадження № 58009205;

- скасувати постанови державного виконавця Московського відділу відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Грецького Дмитра Євгеновича № 57879854 від 04.01.2019 року про накладення арешту на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_1 (номер запису про обтяження 29773227), про накладення арешту на все рухоме майно № 57879854 від 04.01.2019 року, що належить ОСОБА_1 (реєстраційний номер обтяження 17244176. контрольна сума 52Е5076ГДД), а також скасувати інші постанови про накладення арешту на рухоме майно, нерухоме майно, рахунки, грошові кошти ОСОБА_1 за виконавчими провадженнями № 57879940, 57879910, 57879581, 57879679, 57879971, 57879854 (зведене № 58009205);

- зобов`язати Московський відділ державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області виключити інформацію про арешт нерухомого майна ОСОБА_1 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в межах виконавчого провадження № 57879854 (номер запису про обтяження 29773227), виключити інформацію про накладення арешту на все рухоме майно № 57879854 від 04.01.2019 року, що належить ОСОБА_1 (реєстраційний номер обтяження 17244176, контрольна сума 52Е5076ГДД), а також зобов`язати виключити інформацію про будь-які інші арешти рухомого майна, нерухомого майна, рахунків, грошових коштів ОСОБА_1 за виконавчими провадженнями № 57879940, 57879910, 57879581, 57879679, 57879971, 57879854 (зведене № 58009205);

- скасувати постанови державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Грецького Дмитра Євгеновича про передачу виконавчих проваджень № 57879940, 57879910, 57879581, 57879679, 57879971, 57879854 від 19.06.2019 року до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ в Харківській області;

- скасувати постанови старшого державного виконавця Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ в Харківській області Ткаченко А.О., про прийняття виконавчих проваджень № 57879940, 57879910, 57879581, 57879679, 57879971, 57879854;

- зобов`язати Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ в Харківській області та/або Московський відділ державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області та/або Відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області закрити виконавчі провадження 57879910, 57879581, 57879940, 57879679, 57879971, 57879854, приєднані в зведене виконавче провадження № 58009205, зняти арешт та скасувати заборону відчуження, накладені на майно, рахунки (кошти) ОСОБА_1 , виключити з Єдиного реєстру боржників відомості про боржника ОСОБА_1 , скасувати інші вжиті виконавцем примусові заходи.

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2019 року відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Харківській області, Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною, скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 19.03.2020 року по справі №520/8600/19 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено частково.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2019 по справі №520/8600/19 скасовано в частині відмови у відкритті провадження щодо позовних вимог ОСОБА_1 про скасування постанови державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області Пікули Вікторії Юріївни: про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору у виконавчому провадженні №50847874 від 05.12.2018 року, №50853403 від 05.12.2018 року, №51342878 від 05.12.2018 року; про стягнення з боржника витрат виконавчих проваджень №50847874 від 05.12.2018 року, №50853403 від 05.12.2018 року, №51342878 від 05.12.2018 року. В цій частині направлено справу №520/8600/19 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В іншій частині ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2019 по справі №520/8600/19 - залишено без змін.

02.04.2020 року згідно супровідного листа № 520/8600/19/4998/20 дану справу передано до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду справи.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.04.2020 року справу №520/8600/19 розподілено на суддю Супрун Ю.О..

Отже, враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про прийняття до розгляду адміністративної справи №520/8600/19 за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Харківській області, Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною, скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії в частині позовних вимог про скасування постанови державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області Пікули Вікторії Юріївни: про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору у виконавчому провадженні №50847874 від 05.12.2018 року, №50853403 від 05.12.2018 року, №51342878 від 05.12.2018 року; про стягнення з боржника витрат виконавчих проваджень №50847874 від 05.12.2018 року, №50853403 від 05.12.2018 року, №51342878 від 05.12.2018 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 123, 160, 161 КАС України.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" №3674 - VI від 08.07.2011 року за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня - 1921 гривня.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимоги майнового характеру (про скасування постанов про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору у виконавчому провадженні №50847874 від 05.12.2018 року, №50853403 від 05.12.2018 року, №51342878 від 05.12.2018 року та про скасування постанов про стягнення з боржника витрат виконавчих проваджень №50847874 від 05.12.2018 року, №50853403 від 05.12.2018 року, №51342878 від 05.12.2018 року (в загальному розмірі на суму 644825,51 грн.)), а отже, ставка судового збору за подання даного позову в загальному розмірі становить 6448,26 грн..

Суд зазначає, що позивачем до суду надано документ про сплату судового збору за подання даного адміністративного позову лише в розмірі 768,40 грн., яка в подальшому супровідним листом від 02.09.2019 за №520/8600/19/31994/19 була повернута позивачу разом з позовною заявою та доданими до неї документами, у зв`язку із відмовою у відкритті провадження.

Таким чином в матеріалах справи відсутній документ про сплату судового збору за подання даного адміністративного позову в розмірі відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд зазначає, що супровідним листом від 02.09.2019 за №520/8600/19/31994/19 позовну заяву разом з доданими до неї документами направлено на адресу позивача, а отже в матеріалах справи відсутні докази обґрунтування позову.

Крім того, частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другою вказаної статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені приписами статті 287 КАС України, відповідно до якої учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частиною 2 статті 287 КАС України визначено, що позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Така норма процесуального закону є спеціальною щодо статті 122 КАС України.

Згідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява №28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Суд зазначає, що позивачем оскаржуються постанови державного виконавця від 05.12.2018, до суду позивач звернувся лише 27.08.2019, тобто, з порушенням десятиденного строку. Також зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач з метою досудового врегулювання спору звертався 02.04.2019 із заявою до Московського ВДВС м. Харків ГТУЮ в Харківській області та до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ в Харківській області, в якій зокрема просив закінчити всі виконавчі провадження про стягнення з ОСОБА_2 виконавчого збору та витрат виконавчого провадження, що було видалено на підставі виконавчих листів Московського районного суду м. Харкова по справі №643/12524/13-ц, однак відповідачем по справі жодних дій на окреслену заяву не вчинилось.

При цьому, позивачем не надано жодних обґрунтувань, щодо підстав пропуску десятиденного строку звернення до суду в проміжок часу з 16.12.2018 по 01.04.2019 та з 02.04.2019 (з дня звернення до відповідача з заявою з підстав врегулювання спору) та до моменту подання даного позову до суду 26.08.2019, також, позивачем до суду не надано заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до приписів ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з ч.1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову.

Таким чином, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Відповідно до частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відтак, позивачем не наведено жодної об`єктивної непереборної причини, труднощів, які не залежали від волі позивача, що унеможливили своєчасне звернення до суду та не надано жодного доказу на підтвердження зазначеного.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі "Дія-97" проти України" (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 123, 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 6448,26 грн., на наступні реквізити: одержувач: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код 37999628, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок UA4020011, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з означеним позовом.

- надати копії позовної заяви та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості учасників справи.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 287 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Харківській області, Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною, скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії - прийняти до розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Харківській області, Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною, скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали із врахуванням приписів Закону України №540-IX від 30 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)», надавши вказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.