Справа № 120/1639/20-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

21 квітня 2020 р. Справа № 120/1639/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області (вул. Келецька, 63, м.Вінниця, 21027) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії

в с т а н о в и в :

14.04.2020 року ОСОБА_1 звернулась в суд з адміністративним позовом в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначала, що звернулась до відповідача із клопотанням про надання дозволу виготовлення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки сільськогосподарського призначення, державної форми власності, орієнтовним розміром 2,0 га для ведення особистого селянського господарства, однак відповідач, наказом від 28.10.2019 року відмовив їй у наданні такого дозволу, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду.

Відповідно до статті 168 КАС України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

В силу приписів статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Вирішуючи питання про можливість розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд виходив з наступного.

У відповідності до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України, справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, яку не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами вважаю, що вона підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства в порядку спрощеного позовного провадження, підсудна Вінницькому окружному адміністративному суду, подана з додержанням вимог встановлених статтями 160, 161, 172 КАС України.

Крім того, позивач просить звільнити її від сплати судового збору. Обґрунтовуючи необхідність звільнення її сплати судового збору вказала, що позивач є малолітньою особою, а його законному представнику встановлена ІІ група інвалідності. Крім того, позивач та його законний представник є багатодітною сім`єю.

Визначаючись щодо заявленого клопотання, суд виходить із наступного.

Частиною першою статті 133 КАС України вказано, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до положень статті 8 Законом України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення сторони від його сплати.

Так, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 року № R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Європейський Суд неодноразово, зокрема, у справі "Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії", наголошував на тому, що судовий збір має бути розумним, тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Оскільки невиправдано великий їх розмір, який не враховує фінансове положення заявників, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

Також, Європейський Суд зазначав про необхідність дотримання з однієї сторони балансу між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію.

Тобто, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження.

Відповідно до ч.1 статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, оскільки ст. 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено право суду звільнити позивача від сплати судового збору, беручи до уваги те, що позивач є особою, яка діє в інтересах малолітньої дитини та має пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей, суд доходить висновку про звільнення її від сплати судового збору, оскільки, в іншому разі, буде порушено право позивача у доступі до правосуддя.

На підставі викладеного доходжу висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Водночас суд зазначає, що 02.04.2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-ІХ, яким, зокрема, внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" №211 встановлено з 12 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. на усій території України карантин.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи вимоги ст.ст. 162, 163, 164 КАС України, суд вважає за доцільне встановити відповідачу строк для подання до суду відзиву на позовну заяву, який не може бути більший 15 днів з дня закінчення дії карантину, позивачу на подання відповіді на відзив не більше 5 днів з дня отримання копії відзиву, однак не менший 5 днів з дня закінчення дії карантину, а також, у разі надходження відповіді на відзив, запропонувати відповідачу подати свої заперечення на дану відповідь у 2 - денний термін з дня отримання відповіді на відзив, однак не менший 2 днів з дня закінчення дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись статтями 171, 248, 256-263 КАС України, -

у х в а л и в :

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

Розгляд справи здійснюватиметься суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Запропонувати відповідачу подати до суду відзив на позовну заяву у строк який не може бути більший 15 днів з дня закінчення дії карантину, з поясненнями по суті заявлених вимог та доданням підтверджуючих документів у тому числі документів, що підтверджують надіслання копії відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також, у разі надходження відповіді на відзив, подати свої заперечення на дану відповідь у строк який не може бути більший 2 днів з дня отримання відповіді на відзив, однак не менший 2 днів з дня закінчення дії карантину.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив у 5 - денний термін з дня отримання копії відзиву та доданих до нього документів, однак не менший 5 днів з дня закінчення дії карантину.

Витребувати у відповідача та зобов`язати надати суду разом з відзивом на позовну заяву належним чином завірену копію клопотання позивача та додані до нього матеріали, наказ про відмову у наданні дозволу та копії документів, що слугувати підставою для прийняття оскаржуваного наказу.

Учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

Копію ухвали направити особам, що беруть участь у справі.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Дончик Віталій Володимирович