Справа № 554/11497/19
Суддя: Савченко А. Г.
Дата ухвалення: 2020-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26 березня 2020 року Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді Савченка А. Г.

за участю:

секретаря судового засідання Гречка Є. В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Козир Л. М.

проедставника відповідача Ричинди В. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Полтаві адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог та відзиву

10 грудня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання протиправними та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 30 жовтня 2019 року № 124 та постанови по справі про адміністративне правопорушення від 8 листопада 2019 № П-77-19.

Ухвалою суду від 19 листопада 2019 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою від 9 грудня 2019 року роз`єднано поєднані в одне провадження позовні вимоги, виділено в окреме провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 8 листопада 2019 року № П-77-19 та передано позовну заяву в цій частині на розгляд до Октябрського районного суду м. Полтави, який надійшов до суду 26 грудня 2019 року.

Свої позовні вимоги позивач обгрунтував тим, що він не був попереджений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про перевірку дотримання ним виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 та перевірка проведена за його відсутності. Крім того, вказував на відсутність у відповідача підстав для проведення перевірки.

В установлений законом строк відповідач подав відзив на позов, в якому позовних вимог позивача не визнав, зазначивши, що останній дійсно вчинив інкриміноване йому правопорушення, а тому законно підданий адміністративному стягненню у виді штрафу, в зв`язку з чим відсутні підстави для скасування постанови.

Обставини справи, встановлені судом та докази, на підставі яких вони встановлені

Відповідно до постанови № П-77-19 від 8 листопада 2019 року «Крутіним О. О. не виконано вимоги припису про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів правил № 70 від 20 вересня 2018 року у відповідності до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», чим порушено абзац 4 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року» (а. с. 37-39).

В судовому засіданні позивач також заперечив факт вчинення інкримінованого йому порушення з мотивів, викладених в позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечувала, просила відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, представника відповідача, дослідивши матеріали позовної заяви, повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом першої Полтавської державної нотаріальної контори 7 липня 2005 року, ОСОБА_1 належить на праві приватної власності 6/25 частин житлового будинку з частиною надвірних будівель, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 на земельній ділянці, де площа землекористування не зазначена.

20 вересня 2018 року Департаментом ДАБІ у Полтавській області проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 ».

За результатами проведеної перевірки на об`єкті «Виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 » головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області складено акт від 20 вересня 2018 року, яким встановлено, що ОСОБА_1 у 2006 році проведено реконструкцію належної йому частини будинку та господарських будівель без відповідного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Наслідком такої перевірки стало винесення протоколу про адміністративне правопорушення від 20 вересня 2018 року № П-46-18, постанови по справі про адміністративне правопорушення від 20 вересня 2018 року №П-45-18 та припису від цієї ж дати № 70, яким зобов`язано ОСОБА_1 до 20 вересня 2019 року усунути виявлені порушення відповідно до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: привести самочинно реконструйовану частину житлового будинку (прибудови літ. А1-1, а-4, а-7) та реконструйовану господарську будівлю (гараж літ. Л) по АДРЕСА_1 (належну ОСОБА_1 ) до попереднього стану, який був до початку виконання будівельних робіт з вищевказаної самочинної реконструкції об`єкту будівництва.

30 жовтня 2019 року відповідач провів позапланову перевірку об`єкта «Виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 », якою встановлено, що позивечм не виконано вимоги припису про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 70 від 20 вересня 2018 року, чим порушено вимоги п. п. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 3 п. 11, абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553.

За результатами цієї перевірки відповідач виніс повторний припис від 30 жовтня 2019 року про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 124, яким зобов`язано ОСОБА_1 до 31 грудня 2019 року усунути виявлені порушення відповідно до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: привести самочинно реконструйовану частину житлового будинку (прибудови літ. А1-1, а-4, а-7) та реконструйовану господарську будівлю (гараж літ. Л) по АДРЕСА_1 (належну ОСОБА_1 ) до попереднього стану, який був до початку виконання будівельних робіт з вищевказаної самочинної реконструкції об`єкту будівництва.

Не погоджуючись з приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 жовтня 2019 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку позовним вимогам позивача, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, а також правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) та відповідальність юридичних осіб і фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, встановлюють та визначають Закони України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17 лютого 2011 року «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 5 квітня 2007 року «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» № 208/94-ВР від 14 жовтня 1994 року.

Як передбачено положеннями ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом (ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Відповідно до ч. 1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил безпосередньо визначає «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затверджений Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року (далі - Порядок № 553).

Відповідно до положень цього Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами шляхом проведення планових та позапланових перевірок.

Як слідує із змісту п. 7 вказаного Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, відповідно до положень п. 7 цього Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із п.7 Порядку № 553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Крім того, слід зазначити, що у відповідності до п. 9 цього ж Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

А відповідно до п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13 Порядку № 553).

Приписами ст. ст. 16-19 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. При чому, такий акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до ст. 21 Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З аналізу зазначених вище норм законодавства суд дійшов висновку, що відповідач при здійсненні позапланової перевірки повинен дотримуватись відповідного порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, зауважень та заперечень, документів, які спростовують порушення, тощо.

Відповідачем по справі не надано доказів того, що позивач будь-яким способом був повідомлений про день і час проведення перевірки, а також доказів того, що до її проведення направлення на проведення перевірки було пред`явлено позивачу, або іншій уповноваженій ним особі.

Акт перевірки від 30 жовтня 2019 року складений в односторонньому порядку тільки головним спеціалістом Департаменту ДАБІ у Полтавській області, без участі позивача, що позбавило його можливості: вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. Акт перевірки від 30 жовтня 2019 року містить підпис у графі «керівник суб`єкта господарювання/фізична особа або уповноважені ними особи.

Разом з тим, позивач в судовому засіданні стверджує про те, що перевірку відповідачем проведено за його відсутності, пояснення в акті написані та сам акт отриманий не ним, а іншою особою, про існування акту перевірки, направлення, протоколу про адмінпорушення, припис позивач дізнався від свого сина ОСОБА_2 .

У свою чергу, допитаний в судовому засіданні в якості свідка, син позивача ОСОБА_2 пояснив, що перевірка проводилася за відсутності ОСОБА_1 , якого в цей час вдома не було. Акт перевірки від 30 жовтня 2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 30 жовтня 2019 року та припис від цієї ж дати підписано та отримано ним особисто.

При цьому встановлено, що Крутін О. О. не уповноважував Крутіна Є. О. на представлення його інтересів під час проведення перевірки Департаментом ДАБІ у Полтавській області, ознайомлюватися з її результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, не уповноважував на надання пояснень, зауважень та заперечень, документів, які спростовують порушення.

Отже, відповідачем не дотримано порядку проведення позапланової перевірки, акт перевірки від 30 жовтня 2019 року, який складений за відсутності ОСОБА_1 як суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання припису від 30 жовтня 2019 року, оскільки порушене право позивача бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень, а відтак порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Таким чином, суд встановив, що акт перевірки від 30 жовтня 2019 року не може вважатись належним доказом невиконання позивачем вимог припису від 20 вересня 2018 року та не може бути підставою для формування та надсилання позивачу припису від 30 жовтня 2019 року.

За таких обставин вимоги припису є безпідставними та протиправними, оскільки покладені в їх підґрунтя факти не були виявлені, зафіксовані та задокументовані у належний спосіб. Метою внесення припису є усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Ця мета має публічно-правовий характер і спрямована на забезпечення принципу законності у сфері містобудування. Однак досягатися вона повинна не за рахунок порушення чи створення загрози порушення інших охоронюваних законом інтересів.

В зв`язку з цим, рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року визнано протиправним та скасовано припис Департаменту ДАБІ у Полтавській області від 30 жовтня 2019 року № 124.

Приймаючи вказане рішення, суд враховував правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 7 лютого 2019 року у справі № 201/3017/17(2-а/201/281/2017) та 27 лютого 2019 року у справі № 210/3059/17(2-а/210/148/17), адміністративне провадження №К/9901/53842/18 (ЄДРСРУ 80127332).

Особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Отже, вирішення даної справи залежить від доведеності відповідачем правомірності прийняття оскаржуваного рішення, та доведеності обставини наявності порушень вимог чинних норм в документації, поданій позивачем відповідачу.

При прийнятті оскаржуваної постанови відповідач виходив з того, що ОСОБА_1 не виконано припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: провів реконструкцію належної йому частини будинку та господарських будівель без відповідного документу, що дає право на початок виконання будівельних робіт в 2006 році.

Однак, Закон України «Про врегулювання містобудівної діяльності» був прийнятий в 2011 році. А норми ст. 188-42 включені до КУпАП в 2012 році, а отже ОСОБА_1 не міг порушити зазначену норму в 2006 році.

Відповідно до ст. 58 Конститукції України особа не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визначалися законом як правопорушення. Закон зворотної сили не має.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети.

Відповідно до рішення Октябрського народного суду м. Полтави від 28 травня 1978 року встановлений порядок користування земельною ділянкою між співвласниками будинку по АДРЕСА_1 , виділено ОСОБА_3 земельну ділянку розміром 178 кв. м. На ній і розміщені, як того вважає ДАБІ, самочинно збудовані гараж «Г» та добудови.

Згідно технічного паспорту на житловий будинок від 26 листопада 1986 року в розділі план земельної ділянки мається сарай «Г», а в розділі план будинку - добудови.

До 5 лютого 1992 не існувало норм щодо необхідності введення об`єкта в експлуатацію.

Виходячи з положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінченим будівництвом об`єкта, побудованим до 5 серпня 1992 року, не подається.

Документом є технічний паспорт (лист ДАБІ України від 1 вересня 2011 року № 40-12-2409, від 30 червня 2012 року № 40-19-5376).

20 квітня 2018 року набув чинності Закон України № 2363-VІІІ «Про внесення змін до п. 9 розділу V «Прикінцеві положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», які відновлюють термін прийняття в експлуатацію будівель, збудованих без дозволу.

Змінами встановлено, що ДАБІ безоплатно протягом 10 робочих днів з дня подання заяви користувачами земельної ділянки, на яких розміщені об`єкти будівництва, що за классом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками ССІ, збудовані без дозвільного документа за результатами технічного обстеження приймає в експлуатацію:

- збудовані у період з 5 серпня 1992 року до 9 квітня 2015 року індивідуальні житлові будинки площею до 300 кв. м., а також господарські будівлі.

Відповідач вважає, що постільки позивач до ДАБІ з Декларацією про готовність об`єкта до експлуатації не звернувся, то це і є підствою вважати, що припис № 70 від 20 вересня 2018 року він не виконав, що спростовується внесеними змінами до вищезазначеного Закону України.

Відповідно до Наказу Мінрегіон від 9 серпня 2012 року № 404 внесено зміни до Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, розширено перелік змін, які не належать до самочинного будівництва.

Так, не вважається самочинним будівництвом для будинків садибного типу зведення на земельній ділянці тимчасових будівель, нежитлових прибудов, террас, бань, саун, хлівів, гаражів, літніх кухонь, тощо.

А виходячи з Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію:

- роботи із переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежитлового приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несущі конструкції щодо об`єктів з незначними, середніми та значними наслідками.

На даний час порядок користування будинком між співвласниками не встановлений.

Крім того, під час винесення постанови відповідачем не було враховано, що позивач вживав заходи по узаконненю прибудови та господарської будівлі. Але для цього необхідно приватизувати всіма співвласниками земельну ділянку по АДРЕСА_1 або взятии її в оренду. На даний час після смерті двох співвласників їх спадкоємці, а саме: ОСОБА_4 , після смерті матері ОСОБА_5 , та ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_7 до цього часу не отримали свідоцтва про право на спадщину. ОСОБА_4 заперечує проти приватизації земельної ділянки. Таким чином, ОСОБА_1 може вирішити даний спір тільки в судовому порядку, але після отримання ними правовстановлюючих документів на частину домоволодіння. На даний час ним виготовлений новий технічний паспорт, висновок експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються КУпАП.

Частинами першою та другою ст. 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У постанові Верховного Суду від 4 вересня 2019 року у справі № 285/1535/15-а міститься правовий висновок про те, що адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Склад даного адміністративного правопорушення є формальним, тобто склад, в якому відсутні ознаки настання шкідливих матеріальних наслідків. Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП полягає у невиконанні законних вимог (приписів) посадових осіб ДАБК.

Таким чином, ОСОБА_1 не мав об`єктивної можливості виконати припис відповідача від 20 вересня 2018 року та оформити, як вважає відповідач, самочинне будівництво. Невиконання вимог припису відповідача відбулося з незалежних від його волі обставин.

За таких обставин, правопорушення, за яке ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності, не має сукупності всіх юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, оскільки відсутня суб`єктивна сторона вина ОСОБА_1 у невиконанні припису, тому у Департаменту ДАБІ у Полтавській області відсутні правові підстави для застосування до нього штрафу.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

в и р і ш и в :

Позовні ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - задовольнити.

Скасувати постанови № П-77-19 від 8 листопада 2019 року про накладення на позивача ОСОБА_1 адміністративного стягнення за ч. 1 ст.188-42 КУпАП у виді штрафу в розмірі 5270 грн, закривши провадження у справі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя А. Г. Савченко